bänklängd 16M varav disklådor 6M, arbetsyta 6M mellan disklådor och spis, spis 4M bänkinredning 16M varav diskbänksskåp 6M, lådskåp 4M mellan disklådor och spis, spis 4M vid anpassning för rullstol kan bänkskåp tas bort eller flyttas väggskåp/fläktskåp 16M högskåp 6M inklusive kyl/frys 125 liter (varav minst 100 liter kyl) plats för tillkommande högskåp, bänkskåp eller apparat 6M (placeringen ska möjliggöra dessa alternativ). Spis får ersättas av spishäll samt inbyggd ugn på annan plats. Avställningsyta ska finnas i direkt anslutning till kyl, spis och ugn.


SS 91 42 22 Bostäder - Funktionsplanering


bänklängd 24M varav disklådor 6M, arbetsyta 8M mellan disklådor och spis, spis 6M bänkinredning 24M varav diskbänksskåp 6M, lådskåp 4M mellan diskbänksskåp och spis, spis 6M vid anpassning för rullstol kan bänkskåp tas bort eller flyttas väggskåp/fläktskåp 24M högskåp 6M inklusive kyl/frys 150 liter (varav minst 100 liter kyl) plats för tillkommande högskåp, bänkskåp eller apparat 6M (placeringen skall möjliggöra dessa alternativ). Spis får ersättas av spishäll samt inbyggd ugn på annan plats. Avställningsyta ska finnas i direkt anslutning till kyl, spis och ugn.


bänklängd 28M varav disklådor 6M, arbetsyta 8M mellan disklådor och spis, spis 6M bänkinredning 28M varav diskbänksskåp 6M, lådskåp 4M mellan diskbänksskåp och spis, spis 6M av bänkinredningens längd kan 6M ersättas av diskmaskin vid anpassning för rullstol kan bänkskåp tas bort eller flyttas väggskåp/fläktskåp 28M högskåp 6M inklusive kyl/frys 150 liter (varav minst 100 liter kyl) plats för tillkommande högskåp, bänkskåp eller apparat 6M (placeringen skall möjliggöra dessa alternativ). Spis får ersättas av spishäll samt inbyggd ugn på annan plats. Avställningsyta ska finnas i direkt anslutning till kyl, spis och ugn.


bänklängd 30M varav disklådor 8M, arbetsyta 8M mellan disklådor och spis, spis 6M bänkinredning 30M varav diskbänksskåp 8M, lådskåp 4M mellan diskbänksskåp och spis, spis 6M av bänkinredningens längd kan 6M ersättas av diskmaskin vid anpassning för rullstol kan bänkskåp tas bort eller flyttas väggskåp/fläktskåp 30M högskåp 6M inklusive kyl/frys 150 liter (varav minst 100 l kyl) plats för tillkommande högskåp, bänkskåp eller apparat 6M (placeringen skall möjliggöra dessa alternativ). Spis får ersättas av spishäll samt inbyggd ugn på annan plats. Avställningsyta ska finnas i direkt anslutning till kyl, spis och ugn.


bänklängd 32M varav disklådor 8M, arbetsyta 8M mellan disklådor och spis, spis 6M bänkinredning 32M varav diskbänksskåp 8M, lådskåp 4M mellan diskbänksskåp och spis, spis 6M av bänkinredningens längd kan 6M ersättas av diskmaskin vid anpassning för rullstol kan bänkskåp tas bort eller flyttas väggskåp/fläktskåp 32M 2 högskåp 6M inklusive kyl/frys 300 liter (varav minst 200 liter kyl) plats för tillkommande högskåp, bänkskåp eller apparat 6M (placeringen skall möjliggöra dessa alternativ). Spis får ersättas av spishäll samt inbyggd ugn på annan plats. Avställningsyta ska finnas i direkt anslutning till kyl, spis och ugn. Alternativ uppställning: bänklängd-bänkinredning-väggskåp minskas till 30M varvid fri golvarea för kompletteringar 6M ersätts av bänklängd-bänkskåp 8M. Se exempel i SS 91 42 21.


bänklängd 34M varav disklådor 8M, arbetsyta 8M mellan disklådor och spis, spis 6M bänkinredning 34M varav diskbänksskåp 8M, lådskåp 4M mellan diskbänksskåp och spis, spis 6M av bänkinredningens längd kan 6M ersättas av diskmaskin vid anpassning för rullstol kan bänkskåp tas bort eller flyttas väggskåp/fläktskåp 34M 2 högskåp 6M inklusive kyl/frys 300 liter (varav minst 200 liter kyl) högskåp (hyll- och backskåp) 6M Spis får ersättas av spishäll samt inbyggd ugn på annan plats. Avställningsyta ska finnas i direkt anslutning till kyl, spis och ugn.  Alternativ uppställning: bänklängd-bänkinredning-väggskåp minskas till 32M varvid högskåp (hyll- och backskåp) 6M ersätts av bänklängd-bänkskåp 8M. Se exempel i SS 91 42 21.


5.6 Sömn Sovplatser ska redovisas för det antal personer som bostaden är avsedd för, fördelade i sovrum för en eller två personer.


Sovrum får inte vara enda passage till annat sovrum eller annat rum, med undantag för hygienrum eller klädförvaring som enbart tillhör detta rum. Sovrum bör ej placeras intill loftgång.


Minst en säng i bostaden ska kunna användas av person som använder rullstol och efter ommöblering ska sängen kunna nås från båda sidor (vid sjukdom, funktionsnedsättning m.m.). Ena sidan ska då vara tillgänglig för person i rullstol. Dessutom ska parsäng vara tillgänglig från ena sidan för person i rullstol.


Åtminstone en del av klädförvaringsutrymmet bör kunna nås från sovrummen. 6M per person anges här i samband med varje sovplats.


Kombinerat samvaro/sovrum för en person säng eller bäddsoffa (mått som säng) med avställningsyta 2 fåtöljer soffbord stor arbetsplats stol bokhylla klädförvaring 6M*


Sovrum för en person säng med avställningsyta liten arbetsplats bokhylla* fåtölj* eller karmstol* klädförvaring 6M*


Sovrum för två personer Alternativ A: två sängar bredvid varandra med var sin avställningsyta (paruppställning) barnsäng eller liten arbetsplats stol (utöver arbetsplatsens stol) klädförvaring 12M*


Alternativ B: två åtskilda sängar med var sin avställningsyta liten arbetsplats stol (utöver arbetsplatsens stol) bokhylla* klädförvaring 12M* I bostad större än 55 m2 ska det finnas minst ett sovrum för 2 personer enligt Alternativ A som också ska kunna möbleras enligt Alternativ B.


5.7 Hygienrum Utrymmen för personhygien utformas som badrum, duschrum eller toalettrum. De kan också inrymma tvättutrustningen. Rum med wc-stol bör nås från neutralt utrymme (gäller ej badrum/duschrum/toalettrum som tillhör ett sovrum eller samvaro/sovrum).


Minst ett hygienrum i bostaden ska möjliggöra toalettbesök för en person som använder rullstol. Hygienrummet ska vara så utformat att det efter ändring finns plats för medhjälpare och separat duschplats om sådan saknades från början. Rullstolsanvändare ska kunna duscha i hygienrummet efter borttagande av eventuellt badkar.


Rördragning under tvättställ ska ge fritt utrymme för rullstol.


Varje plan med sovrum ska ha toalettrum eller bad-/duschrum.


Utöver badrum/duschrum med wc fordras ett extra toalettrum i bostäder för fler än fyra personer


5.7.1 Badrum/duschrum badkar med handdusch och stödhandtag Badkar kan ersättas av duschplats med stödhandtag: plats för 16M badkar skall finnas. tvättställ spegel skåp wc-stol alternativt kan wc-stol placeras i eget utrymme utrustat enl. 5.7.2.


5.7.2 Toalettrum wc-stol handtvättställ spegel


5.8 Tvätt Utrustning för tvätt kan placeras i tillgänglig och användbar gemensam tvättstuga i bostadens närhet eller helt i bostaden – i badrum/duschrum, toalettrum eller i ett utrymme för sig.


Om inte gemensam tvättstuga finns i bostadens närhet ska plats och förberedda installationer finnas för tvättmaskin och torktumlare eller torkskåp. Om tvätt ska ske i eget utrymme ska dessutom tvättbänk 10M finnas; alternativt tvättbänk 12M varvid tvättmaskin eller torktumlare kan placeras under tvättbänken.


Även om gemensam tvättstuga finns i bostadens närhet, bör plats för tvättmaskin finnas i bostaden.


Det är önskvärt att en grovtvättstuga finns i bostadens närhet.


5.9 Friarea 2000 mm Å~ 2500 mm för gymnastik, dans m.m. Friarean får överlappa passageareor och bruksareor. Lätt flyttbara möbler, t.ex. stolar och bord, får inkräkta.


5.10 Förvaring 5.10.1 Kläd- och textilförvaring En del av bostadens totala klädförvaringsmängd bör vara i form av backar, i högskåp eller i klädförvaringsutrymme. Skåpdjupet 4óM är användbart för backskåp.


Förvaringsutrymmen är redovisade under 5.2 Entré och 5.6 Sömn. Utöver dessa mängder ska bostaden innehålla 12M, i högskåp eller som stånglängd i klädförvaringsutrymme.


5.10.2 Utrymme för städutrustning Utrymme för städutrustning i bostad avsedd för fyra eller fler personer kan utgöras av ett högskåp 8M. I bostad för högst tre personer kan utrymmet utgöras av ett högskåp 6M. Motsvarande utrymme för städutrustning kan inrymmas i förråd eller annan ändamålsenlig förvaring inom bostaden.


5.10.3 Förråd Förråd ska finnas för cyklar, barnvagnar, utomhusrullstol, rollator, säsongsutrustning m.m. Förråd behöver inte vara uppvärmt men skall ge skydd mot fukt. För förvaring av stöldbegärligt gods bör en del av förrådet ligga inom bostaden. 1 cykelplats/person 300 mm Å~ 1800 mm upp till 4 personer 1 barnvagnsplats 400 mm Å~ 1000 mm Plats för övrig förvaring 1,0 m2 per person


Varmförråd för eldriven utomhusrullstol ska kunna anordnas i bostadens omedelbara närhet.


5.11 Uteplats eller balkong Uteplats eller balkong bör finnas.


Uteplats/balkong skyddas mot insyn och vind.


Inglasad uteplats eller balkong ska ha öppningsbart fönster.


Matplats bör finnas för det antal personer som bostaden är avsedd för (dock högst 4 personer)


Det är önskvärt att en sittplats ska kunna anpassas till person som använder rullstol.


Branschregler Säker Vatteninstallation 2016:1


Branschregler Säker Vatteninstallation gäller från den 1 januari 2016. Branschreglerna ska säker ställa VVS-installationens kvalitet och förebygga person- och egendomsskador.


VVS-installationer är en viktig del av en byggnadsfunktion. De måste vara projekterade och utförda på rätt sätt för att ge användaren hälsosamma och säkra installationer. Målet med branschreglerna är att auktoriserade VVS- företag ska kunna göra installationer utan risk för vattenskador, legionellatillväxt, brännskador och förgiftning. Branschregler Säker Vatteninstallation 2016:1 är framtagen av VVS-företag tillsammans med myndigheter, försäkringsbolag, byggföretag och tillverkare av VVS-produkter.


Lagkraven för VVS-installationer finns i Plan- och bygglagen och funktionskraven för dessa i Boverkets byggregler. Säker Vatteninstallation är kompetens- och utförandekrav för VVS-installationer. Utförandekraven är baserade på Boverkets byggregler. VVS-installationer, som är utförda enligt branschregler Säker Vatteninstallation, uppfyller alltså kraven i Boverkets byggregler. Branschregler Säker Vatteninstallation är samordnade med branschregler för tätskikt och med AMA VVS & Kyl.


Beställare får ett intyg som anger att VVS-installationen är utförd enligt branschreglerna. Intyget är en värdehandling som kan användas vid till exempel försäljning och vid kontakt med försäkringsbolag. Det är enbart auktoriserade VVS-företag som kan lämna intyg om en Säker Vatten installation.


Försäkringsbolagen ställer krav på att VVS- installationerna är utförda enligt de branschregler som gällde vid installationstillfället för att försäkringen ska gälla fullt ut. VVS-installationer utförda enligt branschreglerna Säker Vatteninstallation är att betrakta som fackmässiga. Detta gäller för alla installationer: nybyggnad, om byggnad och reparation.


Branschregler Säker Vatteninstallation 2016:1 ersätter alla tidigare utgåvor. Tidigare utgåvor av branschregler Säker Vatten installation, tillägg och eventuella ändringar samt andra publikationer finns tillgängliga på säkervatten.se.


Auktoriserade VVS-företag har: ■ enligt ett skriftligt åtagande förbundit sig att följa branschreglerna ■ anställd personal med dokumenterade kunskaper om gällande bygglagstiftning ■ VVS-montörer och arbetsledande personal med branschlegitimation ■ gällande ansvarsförsäkring, är godkänd för F-skattsedel och är momsregistrerade ■ förbundit sig att följa uppförandekoden för auktoriserade VVS-företag


Det är endast auktoriserade VVS-företag som: ■ kan utfärda intyg om att VVS-installationen har gjorts enligt branschregler Säker Vatteninstallation ■ får marknadsföra sig som ”Auktoriserat VVS-företag” och använda tillhörande logotyper Alla auktoriserade VVS-företag redovisas på säkervatten.se.


Åtagande Ett auktoriserat VVS-företag har ett skriftligt åtagande om att följa branschreglerna för Säker Vatteninstallation och utföra VVS-installationer enligt branschreglerna. Företaget förbinder sig att säkerställa att alla VVS-montörer och all arbetsledande personal har giltig branschlegitimation. Företaget ska ha minst en anställd VVS-montör med branschlegitimation. Företaget förbinder sig också att följa gällande uppförandekod.


Kunskap i gällande bygglagstiftning Ett auktoriserat VVS-företag ska ha minst en anställd som har dokumenterad kunskap om Plan- och bygglagen samt Boverkets byggregler. Dessutom ska man ha kunskap om branschregler för tätskikt i våtrum och godkänd utbildning i Säker Vatteninstallation.


Branschlegitimation utfärdas till VVS-montörer och arbetsledare som är anställda på ett auktoriserat VVS-företag, har giltig utbildning i Säker Vatteninstallation och dokumenterad yrkesutbildning eller yrkeserfarenhet inom VVS.


Legitimationen gäller i fem år efter godkänt prov i branschreglerna för Säker Vatteninstallation och är alltid kopplad till ett auktoriserat VVS-företag och ID06. En person med branschlegitimation får inte använda eller hänvisa till branschlegitimationen i uppdrag som inte är godkända av det auktoriserade företaget.


Intyg För att visa att arbetet är utfört enligt branschreglerna ska det auktoriserade VVS-företaget alltid lämna ett intyg till beställaren. Om ett arbete inte kan utföras enligt branschreglerna, ska avvikelsen dokumenteras på intyget.


Det är endast ett auktoriserat VVS-företag som kan utfärda intyg om Säker Vatteninstallation.


På intyget ska det finnas uppgift er om det auktoriserade VVS-företaget, vad arbetet omfattar samt uppgift er om kunden och vilken byggnad eller del av byggnad som avses. Intyget ska undertecknas av utsedd person på VVS-företaget och en kopia av intyget ska arkiveras.


Avvikelse ska skrivas då: ■ arbetet inte är projekterat enligt branschreglerna ■ beställaren väljer ett utförande som inte följer branschreglerna


Innan det avvikande arbetet utförs ska VVS-företaget informera beställaren om varför det tänkta utförandet inte kommer att upp fylla kraven i branschreglerna och vilka konsekvenser detta kan få för kunden. I konsumententreprenader ska VVS-företaget också avråda kund från avvikelser från branschreglerna enligt reglerna i konsumenttjänstlagen. En överenskommelse om avvikelsen ska dokumenteras av VVS-företaget och en kopia ska arkiveras.


En avvikelse kan få betydelse vid slutbesiktning, vid eventuell skada, vid värdering av byggnaden och vid garantibesiktning eller om fastighetsägaren i efterhand vill ifrågasätta utförandet.


Auktoriserade konsultföretag har: ■ enligt ett skriftligt åtagande förbundit sig att projektera VS-installationer enligt branschreglerna ■ VS-projektörer med dokumenterad kunskap i Säker Vatten installation ■ konsultförsäkring enligt Allmänna bestämmelser för konsultuppdrag, ABK Ett auktoriserat konsultföretag ska ha minst en anställd VS-projektör som är certifierad


Det är endast auktoriserade konsultföretag som får marknadsföra sig som ”Auktoriserat konsultföretag” och använda tillhörande logotyper. Auktoriserade konsultföretag redovisas på säkervatten.se.


Åtagande Ett auktoriserat konsultföretag har ett skriftligt åtagande om att projektera VS-installationer enligt branschreglerna. Företaget förbinder sig att säkerställa att alla VS-projektörer som arbetar med Säker Vatteninstallation har godkänd utbildning i Säker Vatteninstallation.


Certifierad VS-projektör En certifierad VS-projektör ska ha lämplig utbildning eller yrkeserfarenhet från projektering samt godkänt resultat i en kurs om branschreglerna för Säker Vatteninstallation. För inhyrda projektörer gäller samma krav. VS-projektörens godkännande är knutet till det av Säker Vatten auktoriserade konsultföretaget och får inte användas i uppdrag som inte är godkända av det auktoriserade konsultföretaget. En certifierad VS-projektör får diplom som är giltigt i fem år efter godkänt prov i branschregler Säker Vatteninstallation.


Dokumentation av projektering Det ska framgå av ett projekts tekniska beskrivning att det är projekterat enligt Säker Vatteninstallation. Om projekteringen avviker från Säker Vatteninstallation ska det framgå i den tekniska beskrivningen.


Det auktoriserade konsultföretaget har inte rätt att skriva intyg att VVS-installationer är utförda enligt branschregler Säker Vatteninstallation. För intyg se sidan 8.


Auktorisation och kontroll Säker Vatten AB auktoriserar VVS- och konsultföretag, utfärdar branschlegitimationer och certifierar VS-projektörer. Säker Vatten AB kontrollerar löpande genom stickprov att auktorisationskraven är uppfyllda. Om företagen inte uppfyller auktorisationskraven kan auktorisationen upphöra. Företag som fråntagits sin auktorisation redovisas på säkervatten.se.


För att en byggnad och dess VVS-installation ska uppfylla kraven i Boverkets byggregler och anses fackmässigt utförd måste vissa arbeten som ligger utanför VVS-installationen uppfylla särskilda krav


En viktig uppgift för Säker Vatteninstallation är att arbeta för att hela byggbranschen har den kunskap som behövs för att en byggnad och dess VVS-installation ska bli rätt utförd i alla led. Säker Vatteninstallation auktoriserar endast VVS-företag och branschreglerna kan därför bara styra VVS-arbeten. Vi har ändå valt att beskriva sådana arbeten som ligger utanför VVS-installationen för att göra det tydligt vilka krav på övriga arbeten som krävs för en fullgod VVS-installation. Detta är vårt sätt att påverka och klargöra hur övriga arbeten ska utföras för att skapa det bästa slutresultatet. Dessa krav kallas här för Byggtekniska förutsättningar.


Arbeten som ingår i Byggtekniska förutsättningar utförs normalt av andra entreprenörer än VVS-företaget, till exempel bygg- eller tätskiktsentreprenörer. Dessa arbeten utförs vid olika tidpunkter och det kan till och med ske efter att VVSföretaget har avslutat sitt arbete. Därför är det inte möjligt för VVS-företaget att kontrollera dessa arbeten. I vissa fall kan det dessutom vara svårt för VVS-företaget att bedöma om de byggnadstekniska förutsättningarna är rätt utförda.


Om VVS-företaget upptäcker att något avviker från det som beskrivs i Byggtekniska förutsättningar ska VVS-företaget underrätta sin beställare om detta.


Byggtekniska förutsättningar är enbart information och ingår inte i kraven för Säker Vatteninstallation. Intyget för Säker Vatteninstallation omfattar inte de arbeten som beskrivs i Byggtekniska förutsättningar.


Montering av VVS-system och VVS-produkter ska alltid utföras enligt leverantörens dokumenterade monteringsanvisningar.


Rör och rörsystem I ett rörsystem som är provat och godkänt för en särskild funktion får en del – som är nödvändig för att uppfylla systemets egenskaper – inte modifieras, uteslutas eller bytas ut så att funktionen ändras.


Tappvattenledningar Installationer som är dolt placerade och inte inspekterbara, till exempel i schakt, väggar, bjälklag eller bakom fast inredning, ska utföras utan fogar. För placering av fogar och läckage indikering i kök, se 3.7 Vatten- och avloppsinstallationer i kök.


Fogar på tappvattenledningar ska vara placerade så att de är utbytbara och så att eventuellt utläckande vatten enkelt kan upptäckas.


Fogar ska placeras i rum med vattentätt golv, i fördelarskåp eller i särskilda inbyggnader. I utrymme med vattentätt golv kan fogar också placeras ovan demonterbart undertak eller i dränerat fördelarskåp i tak. Se fi g. 3.2.1a och b.


Fördelarskåp eller särskilda inbyggnader för fogar, i till exempel schakt eller installationsvägg, ska ha lätt åtkomlig serviceöppning som gör det möjligt att reparera eller byta fogarna. Fördelarskåp med serviceöppning placerad i våtzon 1 ska ha vattentät lucka och vara provad och godkänd för anslutning mot väggens tätskikt. Luckan får inte placeras i plats för bad eller dusch.


Arbeten som är nödvändiga för att kunna utföra VVS-installationer enligt Säker Vatteninstallation, till exempel förstärkning av väggar, golv, utförande av schakt och schaktbottnar, serviceluckor eller utrymmen för inbyggnad av spolcisterner med tillhörande tätskikt, utförs normalt av annan entreprenör än VVS-företaget.


Läckageindikering ska mynna i rum med vattentätt golv, dock inte i plats för bad eller dusch. Läckageindikering från fördelarskåp med rör som enbart betjänar köket kan mynna på ett vattentätt underlag i eller under köksinredning. Invändig diameter på ledning för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Utloppet från en sådan ledning ska inte placeras närmre än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt. Fördelarskåpet ska vara rengjort så att indikering för läckage inte riskerar att sättas igen. Se fi g. 3.2.1c.


Särskilda inbyggnader för fogar, i till exempel schakt eller installationsvägg, ska ha lätt åtkomlig serviceöppning som gör det möjligt att reparera eller byta fogarna. Serviceöppning för inbyggnad av fogar som ska placeras i våtzon 1 ska ha vattentät lucka och vara provad och godkänd för anslutning mot väggens tätskikt. Luckan får inte placeras i plats för bad eller dusch


Utrymme för fogar i särskild inbyggnad, i till exempel schakt eller installationsvägg, ska ha vattentät botten och vara försett med indikering för läckage. Läckageindikering ska mynna i rum med vattentätt golv, dock inte i plats för bad eller dusch. Läckageindikering från schakt med rör som enbart betjänar köket kan mynna på ett vattentätt underlag i eller under köksinredning. Invändig diameter på ledning för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Utloppet från en sådan ledning ska inte placeras närmre än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


I inbyggnad eller installationsschakt ska väggarna vara vattentäta 50 mm över botten och tätt anslutna mot denna. En botten ska vara plan för att underlätta läckageindikering och bottnens höjd ska anpassas till läckageindikeringens utformning. Hänsyn ska tas till att ett eventuellt läckage under rörisoleringen ska kunna ledas ut.


Utrymmets botten ska vara rengjord så att indikering för läckage inte riskerar att sättas igen.


Undantag gäller för rörstråk i tak som är synligt monterade eller dolda av demonterbar panel, inklädnad, undertak eller mot svarande i: ■ källare, kontor eller annan kommersiell lokal ■ allmänna utrymmen som trapphus eller garage ■ korridorer, till exempel i vårdboende eller studentbostäder


Fogar och ventiler ska placeras med hänsyn till konsekvenser av eventuellt utläckande vatten. Undantag gäller inte för bostadsrum. Se fi g. 3.2.1d.


Tappvattenservis till småhus ska förläggas utbytbart, till exempel i skyddsrör. Skyddsrörets dimension och utformning ska vara anpassat för utbyte av servisledningen. Skyddsrörets längd ska sträcka sig längre ut än 45° rasvinkel från grundmuren. Se fi g. 3.2.2


Vattenmätare på tappvattenservis ska placeras enligt anvisningar från Svenskt Vatten. Vattenmätarskåpet får inte placeras i isolering i yttervägg.


Fördelarrör med anslutningar, luftningar, ställdon eller annan utrustning ska placeras i vattentätt utrymme, i inbyggnader eller i fördelarskåp. Fördelarrör kan också placeras ovan demonterbart undertak eller i dränerande fördelarskåp i tak.


Fördelarskåp eller särskilda inbyggnader för fördelarrör, i till exempel schakt eller installationsvägg, ska ha vattentät botten med indikering för läckage samt lätt åtkomlig serviceöppning som gör det möjligt att reparera eller byta fogarna, göra injustering och luftning av installationen. Fördelarskåp med serviceöppning placerad i våtzon 1 ska ha vattentät lucka och vara provat och godkänt för anslutning mot väggens tätskikt. Luckan får inte placeras i plats för bad eller dusch.


Läckageindikering ska mynna ut där man enkelt kan upptäcka detta, dock inte i plats för bad eller dusch. Invändig diameter på ledning för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Utloppet ska inte placeras närmre än 60 mm från golvets eller väggens tätskikt. Fördelarskåp ska vara rengjort så att indikering för läckage inte riskerar att sättas igen. Se fi g. 3.2.3.


Särskilda inbyggnader för fogar, i till exempel schakt eller installationsvägg, ska ha lätt åtkomlig serviceöppning som gör det möjligt att reparera eller byta fogar, göra injustering och luftning av installationen. Service öppning för inbyggnad av fogar som ska placeras i våtzon 1 ska ha vattentät lucka och vara provad och godkänd för anslutning mot väggens tätskikt. Luckan får inte placeras i plats för bad eller dusch.


Utrymme för fördelarrör i särskild inbyggnad, i till exempel schakt eller installationsvägg, ska ha vattentät botten och vara försett med indikering för läckage. Läckage indikering ska mynna ut där man enkelt kan upptäcka detta, dock inte i plats för bad eller dusch. Invändig diameter på ledning för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Utloppet från en sådan ledning ska inte placeras närmre än 60 mm från golvets eller väggens tätskikt.


I inbyggnad och installationsschakt ska väggarna vara vattentäta 50 mm över botten och tätt anslutna mot denna. En botten ska vara plan för att underlätta läckage indikering och bottnens höjd ska anpassas till läckage indikeringens utformning. Utrymmets botten ska vara rengjord så att indikering för läckage inte riskerar att sättas igen.


Spillvattenledningar En självfallsledning ska förläggas med fall i hela dess längd. Se fi g. 3.2.4.


Spillvattenrör som ska gjutas in i bjälklag ska fixeras med särskilda fästanordningar före gjutning. Fästanordningar ska vara utformade så att röret inte kan röra sig i höjd- och sidled eller vrida sig. Fäst anordningarna ska placeras vid samtliga grenrör, skarvar och avsättningar samt högst 200 mm från golvbrunn.


Under pålad platta ska särskild hänsyn tas till spillvattenrörets montering.


En självfallsledning ska förläggas med fall i hela dess längd. I ett bjälklag begränsar bjälklagets tjocklek spillvattenledningens längd.


Riktningsändringar a. Stående samlingsledning (S) ska anslutas till liggande samlingsledning (L) med grenrör med vinkeln α ≤ 45°. Se fi g. 3.2.4a.


b. Stående samlingsledning (S) som övergår i liggande samlings ledning (L) ska utföras med två böjar med vardera vinkeln högst α ≤ 45° eller med en särskild utformad rördel. Se fi g. 3.2.4b.


c. Stående anslutningsledning (S) som övergår till liggande anslutningsledning (L) kan utföras med vinkel α ≤ 90°. Se fi g. 3.2.4c


d. Liggande ledning (L) ska anslutas till stående ledning (S) med grenrör med vinkel α ≤ 90°. Se fi g. 3.2.4d.


e. Liggande ledningar (L) som ska anslutas från motsatt håll till samma stående ledning (S) med dubbelgrenrör ska anslutas med vinkel α ≤ 70°. Se fi g. 3.2.4e.


f. Liggande ledning (L) ska anslutas till liggande ledning med grenrör med vinkel α ≤ 45°. Se fi g. 3.2.4f


g. Riktningsförändring på liggande ledning (L) ska utföras med en eller fl era böjar med största vinkel α ≤ 45°. Se fi g. 3.2.4g


h. Spillvattenledning från WC-stol ska anslutas till liggande samlingsledning (L) med grenrör α ≤ 45°. Se fi g. 3.2.4h.


Rensanordningar Rensanordning på liggande samlingsledning ska utföras med 90° anslutning för att göra det möjligt att rensa åt två håll. Rensanordning på stående spillvattenledning ska monteras med underkant lägst 400 mm över golv. Se fi g. 3.2.4i.


Luftning En spillvatteninstallation ska utföras med minst en luftning genom yttertak. Luftningsledning ska förläggas med fall i hela dess längd. Se fi g. 3.2.4j.


Luftningsledning genom yttertak ska tätas mot takets tätskikt.


Frysskadesäker förläggning Tappvatten- eller värmeledningar får inte monteras i ouppvärmda utrymmen, till exempel krypgrund eller vind. Tappvattenservis genom krypgrund eller annat ouppvärmt utrymme ska skyddas mot frysning. Ledningar får inte heller monteras i byggnadens isolering i golv, ytterväggar eller vindsbjälklag. Ledningar kan förläggas i särskilt installationsutrymme i golv, yttervägg eller vindsbjälklag på konstruktionens varma sida, innanför den lufttäta folien, eller i frostfritt utrymme under platta på mark. Se fi g. 3.2.5a–d.


Utvändig vattenutkastare ska vara försedd med dränering som tömmer vattenutkastaren på vatten även om en slang är ansluten.


Tappvattenservis genom krypgrund eller annat ouppvärmt utrymme ska skyddas mot frysning. Tappvattenservisen ska vara placerad så att det inte uppstår frysrisk vid genomgång från mark till byggnad.


Om installationer ska placeras i ett särskilt installationsutrymme i golv, yttervägg eller vindsbjälklag ska detta vara utformat så att installationerna kan fästas och så att det är möjligt att göra vattenskadesäkra rörgenomföringar utan att riskera att byggnadens lufttätning skadas och blir otät. Se fi g. 3.2.5a–d.


Exempel på rörförläggning på ”varma sidan” av isolering i platta på mark


Exempel på rörförläggning på ”varma sidan” av isolering i golvbjälklag


Exempel på rörförläggning på ”varma sidan” av isolering i yttervägg.


Exempel på rörförläggning på ”varma sidan” av isolering i vindsbjälklag


Rörgenomföring i golv med tätskikt I bad- eller duschrum ska inga rörgenomföringar finnas i golv med tätskikt förutom avlopp och golvbrunn. I plats för bad eller dusch får det endast finnas golvbrunn.


Hål för rörgenomföring i golv- eller väggskiva avsedd för tätskikt ska vara utfört med högst 2 mm mellanrum mellan skiva och rör eller annan genom föringsdetalj. Samordna vem som ansvarar för håltagning. Se fi g. 3.3.1a


Rörgenomföringar i golv i tvättstuga, apparatrum eller i annat utrymme med vattenvärmare, värmepump eller liknande kan utföras med en genomföringshylsa. I småhus som inte har tvättstuga eller annat apparatrum kan rörgenomföringar till vattenvärmare, värmepump eller liknande göras med en genomföringshylsa i bad- eller duschrumsgolv, dock inte i plats för bad eller dusch. Se fi g. 3.3.1b.


En genomföringshylsa ska utföras med slät yta och vara anpassad till golvets tätskikt. Tätning ska utföras mellan medierör alternativt skyddsrör och genomföringshylsa enligt rörleverantörens monteringsanvisning. Samordna så att eventuell tätskiktsmanschett kan träs över genomföringshylsa innan vidare inkoppling sker.


Hål för rörgenomföring i golv- eller väggskiva avsedd för tätskikt ska vara utfört med högst 2 mm mellanrum mellan skiva och rör eller annan genom föringsdetalj. Samordna vem som ansvarar för håltagning


Vid avsättningar i golv för till exempel WC-stol, tvättställ eller andra avloppsenheter eller vid genomföringshylsa ska mått mellan rör eller hylsa och väggens tätskikt inte vara mindre än 60 mm och mellan två genomföringshylsor minst 100 mm. Mått mellan underlag för tätskikt och spillvattenavsättningens eller hylsans överkant ska inte vara mindre än 40 mm vid montering av tätskikt. När yt- och tätskikt är monterat kan röret kapas ner men inte under nivå för tätskiktets uppvik på röret. Se fig. 3.3.1c.


Spillvattenrör eller anslutningsstos för WC-stol ska vara avpassade för tätning mot golvets tätskikt. Avsättningar för spillvatten ska vara täckta med skyddslock under byggtiden.


Spillvattenrör, anslutningsstos för WC-stol eller genomföringshylsa ska vara monterade och fixerade innan tätskiktet monteras, så att rörelse inte kan uppstå mellan rör, WC-stos eller hylsa och golv. Se fi g. 3.3.1d.


Tätning mellan rör eller annan genomföringsdetalj och golvets tätskikt ska utföras med material som levereras och monteras av tätskiktsentreprenören. Samordna så att eventuell tätskiktsmanschett kan träs över genomföringshylsa innan vidare inkoppling sker.


I plats för bad och dusch ska inga rörgenomföringar fi nnas förutom: ■ direkt anslutning av kar- eller duschblandare och eventuell duschanordning eller ■ särskild rörgenomföring för slanganslutning av duschkabin eller blandare på badkarskant ■ rörgenomföringar placerade lägst 2,0 meter över färdigt golv och minst 100 mm från tak


Vid rörgenomföring i vägg får mått mellan rör och intillliggande väggs eller golvs tätskikt inte vara mindre än 60 mm. Se fi g. 3.3.2a.


Avsättningar för rör ska vara monterade vinkelrätt mot vägg så att efterjustering inte behöver göras när tätskiktet monterats. Avsättningar för rör ska sticka ut cirka 100 mm från väggskiva eller motsvarande. Se fi g. 3.3.2b.


Skyddsrör, genomföringsdetalj eller plasthölje på rör kapas 2 mm utanför färdig vägg eller enligt rörleverantörens monteringsanvisning.


Spillvattenrör eller anslutningsstos för WC ska vara avpassad för tätning mot väggens tätskikt. Avsättningar för tappvatten- och spillvattenrör ska vara täckta med skyddslock eller motsvarande under byggtiden.


Fixering av rör Tappvatten-, värme- eller spillvattenrör ska vara monterade och fixerade innan tätskiktet monteras så att rörelse inte kan uppstå mellan rör och vägg


Tätning mellan rör eller annan genomföringsdetalj och väggens tätskikt ska utföras med material som levereras och monteras av tätskiktsentreprenören. • På rörledning av plastbelagda metallrör utförs tätning mot plasthölje. Se fi g. 3.3.2c. • På rör-i-rör-system utförs tätning mot skyddsrör, väggdosa eller annan genomföringsdetalj. Se fi g. 3.3.2d. • På rörledning av metallrör utförs tätning mot metallrör.


Infästning i golv eller väggar med tätskikt i våtzon 1 Kraven gäller till exempel för infästning av WC-stol, bidé, urinal, tvättställ, fixtur för sanitetsporslin, blandare, duschanordning, duschväggar, stödhandtag och andra badrumstillbehör samt för klammer för fastsättning av rör.


Skruvinfästningar Skruvinfästningar ska göras i betong eller annan massiv konstruktion, träreglar, träkortlingar eller i konstruktion som är provad och godkänd för infästning, till exempel skivkonstruktion. Se exempel på konstruktion på säkervatten.se


Infästning med lim Infästning med lim ska utföras med material och metoder enligt monteringsanvisning från leverantören av VVSprodukten


Infästning i golv Monteringsytan ska vara fri från golvvärme och tillåta ett borr- och skruvdjup på 60 mm. Rör- och elledningar kan förläggas under monteringsytan under förutsättning att förläggningsdjupet är större än 60 mm.


Infästning i vägg Infästning av VVS-produkter kan kräva förstärkning av väggen eller särskild fixtur. Skruvinfästning av fixtur för till exempel WC-stol eller tvättställ ska göras i vägg.


Tätning av infästningar i våtzon 1 och 2 Alla infästningar ska tätas mot väggens eller golvets tätskikt. Material för tätning ska fästa mot underlaget och vara vattenbeständigt, mögelresistent och åldringsbeständigt.


För infästning av WC-stol eller bidé krävs en rektangulär plan monteringsyta på minst 300 x 400 mm. Golvet under WC-stolen ska luta högst 10 mm/m. Monteringsytan ska vara fri från golvvärme. Rör- och elledningar kan förläggas under monteringsytan under förutsättning att förläggningsdjupet är större än 60 mm.


Golv för infästning ska vara av betong eller annan massiv konstruktion eller av skivor på reglar. För infästning i skivor krävs förstärkning för infästningen, till exempel träkortlingar. Golvet ska vara utformat så att WC-stol eller bidé står stadigt.


Vid montering på vägg med skivor på reglar ska väggkonstruktionen vara provad och godkänd för detta, annars måste väggen förstärkas på annat sätt med till exempel kortlingar.


Inbyggnadsarmatur för tappvatten Armatur, till exempel blandare eller duschanordning, som byggs in i vägg, ska ha alla anslutningar placerade i ett vattentätt utrymme med indikering för läckage som ska mynna i rum med vattentätt golv där man enkelt kan upptäcka detta. Ledning för läckageindikering får inte mynna i plats för bad eller dusch. Invändig diameter på ledning för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Utloppet ska inte placeras närmre än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


En inbyggnadslåda avsedd för placering av armatur ska vara utformad så att kopplingarna är utbytbara. Om inbyggnadslådan är avsedd att monteras i vägg med tätskikt ska inbyggnadslådan vara provad och godkänd för att anslutas mot väggens tätskikt samt vara utformad så att utbyte av kopplingar är möjligt utan att förstöra väggens tätskikt. Detta ska framgå av leverantörens monteringsanvisning. Se fi g. 3.6.1.


Om armaturen byggs in i en installationsvägg ska väggarna vara vattentäta 50 mm över schaktbotten och tätt anslutna mot denna. En schaktbotten ska vara plan för att underlätta läckage indikering och schaktbottnens höjd ska anpassas till läckageindikeringens utformning.


Schaktbotten eller fördelarskåp ska vara rengjort så att indikering för läckage inte riskerar att sättas igen.


WC-stol med inbyggd spolcistern ska ha spolcistern placerad i en inbyggnad med vattentäta väggar och vattentätt golv. Inbyggnaden ska vara försedd med läckageindikering som ska mynna i rum med vattentätt golv där man enkelt kan upptäcka detta. Se fi g. 3.6.2a–c.


Om inbyggnaden förses med en prefabricerad tätskiktskonstruktion avsedd för spolcisternen ska denna vara provad och godkänd för att anslutas mot väggens tätskikt. Detta ska framgå av leverantörens monteringsanvisning.


Vattenanslutningen till en inbyggd spolcistern ska vara försedd med en lätt åtkomlig avstängningsventil.


Golv och väggar i inbyggnad för spolcistern ska vara försedda med tätskikt eller skyddas från läckage på annat sätt. Inbyggnaden ska vara försedd med läckageindikering.


I våtrum gäller samma krav på tätskikt i inbyggnad för spolcistern som för väggar och golv i våtrummet i övrigt.


I rum som inte är våtrum ska inbyggnad för spolcistern ha tätskikt på golv samt på vägg bakom och på sidorna om spolcisternen upp till överkanten på spolcisternen.


Läckageindikering ska mynna i rum med vattentätt golv på plats där man enkelt kan upptäcka detta.


Golv i inbyggnad för spolcistern ska ha lägst samma nivå som golvet utanför. Se fi g. 3.6.2a–c.


Tvättmaskin ska placeras i utrymme med golvbrunn. Tvättmaskin kan placeras i kök om det finns vattentätt underlag på golvet under tvättmaskinen, kombinerat med vattenfelsbrytare eller med golvbrunn och vattenlarm. Vattenanslutning till tvättmaskin ska ha avstängningsventil med manöveranordning som är synligt placerad och lätt åtkomlig.


Kopplingsledning för framtida installation av tvättmaskin ska förses med en avstängningsventil i början av kopplingsledningen så att ledningen kan stå tom för att undvika bakterietillväxt. Anslutningsrör för vatten till tvättmaskin ska vara provad och godkänd för avsedd användning. Avsättning för anslutnings rör för vatten ska vara anpassad för tätning mot en plan packning.


Avloppsslang ska vara monterad enligt leverantörens monteringsanvisning. Avloppsslang ska fästas mot bänkens undersida eller i motsvarande höjd med överkanten på tvättmaskinen.


Montering och håltagning för anslutningsrör för vatten och avloppsslangar till apparater ska vara utförda så att skador inte uppkommer vid rörelser, till exempel expansion.


I kök ska det endast finnas installationer avsedda att betjäna köket.


Rörledningar för vatten från fördelarskåp eller schakt ska utföras utan fogar fram till blandare eller apparat. Läckageindikering från fördelarskåp eller schakt med rör som enbart betjänar köket kan mynna på ett vattentätt underlag i eller under köksinredning.


Vattenanslutning till diskmaskin ska ha avstängningsventil med manöveranordning som är synligt placerad ovan bänk och lätt åtkomlig. Andra vattenanslutna apparater, till exempel ismaskin eller kaffebryggare, ska ha avstängningsventil med lätt åtkomlig manöveranordning. Anslutningsrör för vatten eller avloppsslang från köksapparat ska utföras utan fogar.


Anslutningsrör för vatten ska vara provat och godkänt för avsedd användning. Avsättning för anslutningsrör för vatten ska vara anpassad för tätning mot en plan packning.


Avloppsslang från diskmaskin ska vara monterad enligt leverantörens monteringsanvisning. Normalt ska avloppsslangen fästas mot köksbänkens undersida.


Svängradien för köksblandarens pip ska vara begränsad så att vatten från köksblandaren inte kan rinna ut utanför diskbänkens eller diskbänksinsatsens lådor. Se fi g. 3.7a.


Ledningar till köksblandare ska klamras så nära blandarens kopplingar som möjligt. ■ Blandare med anslutningsrör av koppar ska klamras både över och under kopplingarna. Se fi g. 3.7b. ■ Blandare med mjukt anslutningsrör av till exempel PEX ska klamras under kopplingarna. Se fi g. 3.7c.


Undantag för tvättmaskin eller vattenutkastare Vattenutkastare kan placeras i diskbänksskåp med vattentätt underlag på golvet. Installationen ska anordnas så att kondensvatten inte orsakar skada.


Tvättmaskin kan placeras i kök om det finns vattentätt underlag på golvet kombinerat med vattenfelsbrytare eller med golvbrunn och vattenlarm.


I ett diskbänksskåp eller motsvarande ska det finnas ett utrymme avsett för installationer som är tillräckligt stort för anslutning av vatten och avlopp med kopplingar och ventiler. Disk bänksskåpets botten ska vara indragen, med tillräckligt utrymme för anslutning av vatten och avlopp. Skåpet eller väggen bakom skåpet ska utformas så att det går att göra skruvinfästningar av rörklammer, ventiler och andra tillbehör till installationerna.


I eller under diskbänkskåp samt under diskmaskin, kyl, frys och andra vattenanslutna apparater, ska det finnas ett tätt ytskikt anordnat så att utläckande vatten enkelt kan upptäckas. Ytskiktet ska tätas vid golvgenomföringar och vara uppvikt mot angränsade byggdelar.


Montering och håltagning för anslutningsrör för vatten och avloppsslangar till apparater ska vara utförda så att skador inte uppkommer vid rörelser, till exempel expansion


Diskbänk eller diskbänksinsats ska antingen vara försedd med överfyllnadsskydd eller skyddas mot oavsiktlig utströmning av vatten på annat sätt. Se fi g. 3.7d–e.


Golvbrunnar tillverkade före 1990 samt golvbrunnar som är felaktigt monterade i bjälklaget ska bytas ut vid renovering.


Golvbrunn krävs i utrymmen: ■ med badkar eller duschplats ■ med duschkabin som saknar bräddavlopp ■ med tvättmaskin. Tvättmaskin kan placeras i kök utan golvbrunn om det finns vattentätt underlag på golvet kombinerat med vattenfelsbrytare. ■ med avloppsenheter som saknar bräddavlopp eller annat översvämningsskydd ■ med varmvattenberedare eller annan teknisk utrustning som kan kräva avtappning ■ avsedda att rengöras med spolning, till exempel fläktrum, soprum eller andra tekniska utrymmen


Placering Golvbrunn i våtrum ska vara monterad så att minsta avstånd mellan väggens tätskikt och yttre fläns är 200 mm, se fi g 3.8a. Golvbrunn ska placeras så att den går att rengöra och så att ett demonterbart vattenlås kan lyft as ur.


Golvbrunn ska vara monterad och fixerad i bjälklag med de fäst anordningar som anges i tillverkarens monteringsanvisning eller fästanordningar som är provade och godkända för detta. I träbjälklag ska golvbrunn monteras med monteringsplatta. Se fi g 3.8b.


I betongbjälklag ska det anslutande spillvattenröret ha en fästanordning som är placerad högst 200 mm från anslutning av golvbrunn. Se fi g. 3.8d.


Golvbrunn ska vara monterad i våg och i rätt nivå mot anslutande tätskikt, med en tolerans vågrätt på +/- 2 mm mätt från brunn centrum till flänsens ytterkant. Golvbrunnen ska vara försedd med skyddslock under byggtiden. Se fi g 3.8c.


En förhöjningsring ska vara provad och godkänd för användning tillsammans med den aktuella golvbrunnen.


Golvbrunnen ska placeras med hänsyn till anslutning av tätskikt och anpassas till höjd på färdigt golv. En bra hjälp är att golvbrunnens plushöjd finns utsatt på ritning.


Hänsyn ska tas till att: • golvbrunnens tätskiktsanslutning är i nivå med underlaget för tätskiktet • golvbrunnens placering i höjdled ska vara anpassad till anslutning av fallbyggnad eller golvförstyvning • kortlingar för monteringsplatta ska utföras med samma dimension som övriga bjälklaget


Väggnära golvbrunn är en golvbrunn som är avsedd att monteras närmare vägg än 200 mm. Väggbrunn är en brunn som monteras med vattenlåset i vägg.


Väggnära golvbrunn eller väggbrunn ska vara provade och godkända tillsammans med det tätskikt som ska användas enligt ”Branschgodkännande för golvbrunnar avsedda för väggnära placering i kombination med tätskiktssystem”. Fullständiga krav och godkända produkter eller system redovisas på säkervatten.se


Rörinstallationer ska tryck- och täthetskontrolleras innan de tas i drift. Kontrollerna ska dokumenteras.


Tryck- och täthetskontroll av rörinstallationer kan utföras enligt anvisningar på säkervatten.se om inte leverantören anger annat i sin monteringsanvisning eller om annat utförande är föreskrivet i den tekniska beskrivningen.


Särskild täthetskontroll ska utföras på ledningar med presskopplingar för att kontrollera att presskopplingarna är pressade innan tryckkontroll utförs.


Ändringar i befintliga tappvatteninstallationer ska täthets kontrolleras med tappvatteninstallationens befintliga vattentryck. Ändringar i befintliga värmeinstallationer ska täthetskontrolleras med värmeinstallationens befintliga drift tryck


Täthetskontroll av spillvattenledningar ska utföras genom spolning och okulärbesiktning eller enligt leverantörens monteringsanvisningar.


Montering av VVS-system och VVS-produkter ska alltid utföras enligt leverantörens dokumenterade monteringsanvisningar.


Ledningar för tappkall- och tappvarmvatten ska vara monterade så att de inte kommer i kontakt med varandra. Detta för att förhindra värmeöverföring mellan ledningarna.


Tappvattenledningar i schakt, kopplingslådor och bjälklag, där temperaturen kan bli högre än rumstemperaturen, ska utformas så att den beräknade temperaturen på stillastående kallvatten inte blir högre än 24 °C på 8 timmar. Se exempel på utformning av tappvattenschakt på säkervatten.se.


Arbeten som är nödvändiga för att kunna utföra VVS-installationer enligt Säker Vatteninstallation, till exempel utförande av schakt, serviceluckor eller isolering, utförs normalt av annan entreprenör än VVS-företaget.


I rörschakt med kallvatten-, varmvatten- och VVC-ledningar kan lufttemperaturen bli hög vilket gör att det kan bli risk för bakterietillväxt i kallvattnet. För att förhindra detta måste rören isoleras och rörschaktets storlek måste anpassas till detta. Dimensionerande för schaktets storlek är rör dimensioner, isolering, krav på hålstorlek i bjälklag samt krav på arbetsutrymme för montering av isolering. Se fi g. 4.1.1a


Handdukstorkar eller andra värmare ska inte anslutas till VVC- systemet.


Inga outnyttjade avstick får förekomma på kallvatten-, varmvatten- eller VVC-ledningar. Ledning avsedd för framtida installationer kan förberedas genom proppning eller utföras med en avstängnings ventil omedelbart intill fördelningsledningen så att ledningen kan stå tom för att undvika bakterietillväxt. Se fi g 4.1.1b.


Rörledning från centralblandare till dusch, det vill säga en blandare som förser flera tappställen med tappvatten, ska inte vara längre än 5 meter.


Efter tryck- och täthetskontroll av tappvattensystem med vatten ska detta tas i drift senast inom sju dagar eller helt tömmas på vatten för att minska risken för bakterietillväxt.


För att minska risken för skållning ska temperaturen på utgående tappvarmvatten från vattenvärmare inte överstiga 60 °C.


Där det finns särskild risk för olycksfall, till exempel i förskolor, ska temperaturen på tappvarmvattnet från en blandare inte vara högre än 38 °C. I duschar för personer som inte kan förväntas klara av att reglera temperaturen själva, eller i fasta duschar som inte kan regleras utan att personen befinner sig i duschplatsen, ska blandare vara försedd med temperaturbegränsningsspärr. Spärren ska vara inställd på högst 38 °C och ska inte kunna ändras utan särskilt handgrepp.


Förslag till skydd mot återströmning för installationer i bostäder, kontor, off entliga lokaler och liknande. Tabellerna är en branschtolkning av standarden SS-EN 1717 för dessa typer av lokaler.


Tappställen utan slangförskruvning och slangar Installation Exempel på återströmningsskydd Vattenklosett Inbyggt luftgap Tvättställsblandare Luftgap Badkarsblandare utan handdusch Luftgap Blandare med fast dusch Luftgap Köksblandare Luftgap Blandare för utslagsback Luftgap Hushållstvättmaskin Inbyggt luftgap Hushållsdiskmaskin Inbyggt luftgap


Installation Exempel på återströmningsskydd Tvättställsblandare med handdusch Backventil Badkarsblandare med handdusch Luftgap och backventil eller automatisk omkastare Duschblandare med handdusch Backventil Duschblandare eller tvättställsblandare med handdusch som når ner under vattenspegel i bidé eller WC-stol Backventil och vakuumventil eller två backventiler eller duschhandtag med ejektorfunktion samt automatisk avstängning och backventil Köksblandare med handdusch Backventil och vakuumventil eller två backventiler eller duschhandtag med ejektorfunktion samt automatisk avstängning och backventil


Tabellen gäller för tappställen i trädgård och för utrymmen där det kan bedömas att hälsovådliga ämnen inte hanteras. Hälsovådliga ämnen kan till exempel vara frysskyddsmedel, gödningsmedel, bekämpningsmedel, oljor och drivmedel. Installation Exempel på återströmningsskydd Tappventil eller vattenutkastare med endast KV eller VV Backventil och vakuumventil Spolblandare eller vattenutkastare med både KV och VV Backventiler och vakuumventiler


Installation Exempel på återströmningsskydd Vattenansluten apparat i kök eller pentry* Backventil Inkommande vattenledning direkt efter vattenmätare Inbyggd eller separat kontrollerbar backventil Tappvattenvärmare Inbyggd backventil i säkerhetsgrupp Värme- eller kylsystem utan tillsatser Kontrollerbar backventil Värme- eller kylsystem med tillsatser Luftgap minst 100 mm


Temperaturkontroll ska utföras innan tappvattensystemet tas i drift . Injustering av VVC-systemet ska vara färdig innan temperaturkontrollen utförs. Kontrollerna ska dokumenteras. Följande temperaturer ska kontrolleras:


■ Lägst 60 °C i varmvattenberedare eller ackumulator. I värmepumpar där temperaturen i varmvattenberedare inte värms till 60° C ska säkerhetsfunktionen vara inställd så att beredaren hettas upp automatiskt minst en gång per vecka.


■ Lägst 55 °C och högst 60 °C på utgående varmvatten till installationen. I installationer som värms med värmepumpar enligt punkten ovan kan utgående temperatur bli lägre än 55 °C. I dessa installationer är det olämpligt att installera VVC.


■ Lägst 50 °C på VVC-systemets returledning.


■ Högst 38 °C på tappställen där det finns särskild risk för olycksfall.


System och produkter ska ha dokumentation som visar att produkten uppfyller samhällets krav enligt Boverkets byggregler och kravet på fackmässig montering enligt Säker Vatteninstallation. Detta ska visas genom Typgodkännande eller annat godkännande av erkänt certifieringsorgan eft er tredjepartsprovning av ackrediterat provningsorgan.


Produkter ska vara identifierbara genom märkning på produkten eller, där detta inte är möjligt, på produktens förpackning.


Tappvatten-, spillvatten- och värmeinstallationer ska vara utförda av rör och komponenter som är provade och godkända som system. Det ska framgå av leverantörens dokumenterade monteringsanvisningar vilka komponenter som ingår i det godkända systemet. Andra komponenter som är avsedda att användas tillsammans med ett godkänt system, till exempel kopplingar, blandarfästen, väggbrickor, vatten- och värmefördelare, ska vara provade och godkända för detta. Det ska framgå av komponentleverantörens dokumenterade monteringsanvisningar vilka systemkomponenten är godkänd för.


För vissa system och produkter gäller särskilda branschkrav från Säker Vatteninstallation. Fullständiga krav och godkända produkter eller system redovisas på säkervatten.se


Rör-i-rör-system - Skyddsrör ska vara provade och godkända enligt Sintefs testmetod för skyddsrör


I rör-i-rör-system som avses vara utbytbara ska samtliga komponenter vara provade och godkända enligt NT VVS 129.


Radialpresskoppling med in- eller utvändig tätning ska vara konstruerad så att en opressad koppling läcker vid särskild täthetskontroll.


Väggnära golvbrunnar och väggbrunnar ska vara provade och godkända tillsammans med tätskikt. Endast godkända kombinationer enligt Branschgodkännande för golvbrunnar avsedda för väggnära placering i kombination med tätskiktssystem, det vill säga en specifik brunn med ett specifikt tätskiktssystem, får användas ihop. Detta ska dokumenteras i monteringsanvisningen tillsammans med en specifikation på vilka tätskiktssystem som brunnen är provad och godkänd tillsammans med.


Mässingskomponenter Vattenberörda delar på mässingskoppling ska vara utförda av avzinkningshärdigt material.


System och produkter ska ha aktuella monteringsanvisningar som visar hur den färdiga installationen ska uppfylla kraven i branschregler Säker Vatteninstallation.


Monteringsanvisning märkt med Säker Vatteninstallations logotype För en produkt som uppfyller Säker Vatten installations krav på monteringsanvisningar kan en leverantör genom avtal få använda Säker Vatteninstallations särskilda logotyp på monteringsanvisningar. För det krävs att


■ produktens monteringsanvisning är granskad och accepterad av Säker Vatten AB


■ produkten, när den är monterad, uppfyller kraven i Säker Vatteninstallation


■ produkten finns registrerad i RSK-databasen och har en aktuell byggvarudeklaration Förteckning över leverantörer med produkter med accepterade monteringsanvisningar finns på säkervatten.se.


Monteringsverktyg, mätinstrument för tryck- och täthetskontroll samt mätinstrument för temperaturkontroll ska ha gällande intyg på utförd kontroll och kalibrering om leverantören anger att utrustningen ska kontrolleras och kalibreras.


Boverkets byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, BBR BFS 2011:6 med ändringar till och med BFS 2020:4 Detta är en konsoliderad version. Den konsoliderade versionen är en sammanställning av alla bestämmelser, från grundförfattning till senaste ändringsförfattning. Det är alltid den tryckta versionen som gäller i rättssammanhang. Den tryckta versionen innehåller också alla fotnoter samt uppgifter om ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.


Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till följande lagar och förordningar (huvudförfattningarna) – plan- och bygglagen (2010:900), PBL, – plan- och byggförordningen (2011:338), PBF.


Allmänt råd Föreskrifter och allmänna råd om bärförmåga, stadga och beständighet hos bärande konstruktioner finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:10) om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder (eurokoder), EKS.


Ytterligare bestämmelser om hissar, rulltrappor, rullramper, motordrivna portar och vissa anordningar för avfall finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:12) om hissar och vissa andra motordrivna anordningar, H.


Ytterligare bestämmelser om värmepannor finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:11) om förfarande för bedömning av överensstämmelse för nya värmepannor som eldas med flytande eller gasformigt bränsle, EVP


Bestämmelser om funktionskontroll av ventilationssystem finns i PBF, i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:16) om funktionskontroll av ventilationssystem och certifiering av sakkunniga funktionskontrollanter, OVK, och i Boverkets allmänna råd (2012:7) om funktionskontroll av ventilationssystem, OVKAR.


Bestämmelser om typgodkännande m.m. finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:19) om typgodkännande och tillverkningskontroll, TYP


Bestämmelser om bredbandsanslutning finns i Boverkets allmänna råd (2017:1) om bredbandsanslutning, BRE. (BFS 2017:5).


Föreskrifterna gäller – vid uppförandet av nya byggnader, – vid mark- och rivningsarbeten, samt – för obebyggda tomter som ska förses med en eller flera byggnader. Vid uppförandet av andra anläggningar än byggnader på tomter gäller föreskrifterna i avsnitt 8:9. Vid ändring av byggnader gäller föreskrifterna i den utsträckning som följer av avsnitt 1:22. (BFS 2017:5).


Allmänt råd Av 1 kap. 4 § PBL framgår att även ombyggnader och tillbyggnader innefattas i begreppet ändring av byggnader


Föreskrifter om byggnaders utformning m.m. meddelas även av andra myndigheter än Boverket. Till exempel utfärdar Arbetsmiljöverket föreskrifter om arbetsplatser och Jordbruksverket föreskrifter om utformning av djurstallar. (BFS 2017:5).


1:21 Mindre avvikelser från föreskrifterna i denna författning Byggnadsnämnden får i enskilda fall medge mindre avvikelser från föreskrifterna i denna författning. Förutsättningen är att det finns särskilda skäl, att byggnadsprojektet ändå kan antas bli tekniskt tillfredsställande och att det inte finns någon avsevärd olägenhet från annan synpunkt. (BFS 2011:26).


Allmänt råd Byggnadsnämnden prövar i bygglovet om mindre avvikelser från utformningskraven kan godtas. I fråga om de tekniska egenskapskraven kan byggnadsnämnden i ett startbesked klargöra om mindre avvikelse kan godtas. (BFS 2014:3).


1:22 Krav vid ändring av byggnader Vid ändring av byggnader gäller reglerna i avsnitt 1 och 2 i tillämpliga delar samt de delar av avsnitt 3–9 som står under rubrikerna ”Krav vid ändring av byggnader”.


De delar av avsnitt 3–9 som står under rubrikerna ”Definitioner” och ”Tillämpningsområde” gäller även de vid ändring av byggnader. (BFS 2011:26).


Allmänt råd Kraven för nya byggnader är aldrig direkt tillämpliga vid ändring. Däremot kan man ofta få en viss ledning av dessa då man ska bedöma innebörden av motsvarande krav vid ändring. Vid ändring kan dock kraven ofta tillgodoses genom andra lösningar än vid uppförandet av nya byggnader. (BFS 2016:6).


1:221 Varsamhetskrav och förbud mot förvanskning 1:2211 Varsamhet Allmänt råd För att en åtgärd ska anses vara varsam bör den respektera byggnadens karaktär avseende – proportioner, form och volym, – materialval och utförande, – färgsättning, och – detaljomsorg och detaljeringsnivå. Den bör också ta till vara detaljer som är väsentliga för byggnadens karaktär. (BFS 2016:6).


1:2212 Förbud mot förvanskning Allmänt råd Vid prövning av om en åtgärd medför en förvanskning bör det klarläggas om åtgärden förändrar byggnadens karaktärsdrag eller skadar någon av de egenskaper som sammantaget ligger till grund för byggnadens eller områdets kulturvärden. (BFS 2016:6).


1:2213 Särskilt värdefull byggnad Allmänt råd En byggnad kan vara en sådan särskilt värdefull byggnad som avses i 8 kap. 13 § PBL antingen för att den har sådana värden i sig eller för att den utgör en väsentlig del av en särskilt värdefull bebyggelsemiljö. Vad som sägs här om byggnader gäller även för bebyggelseområden.


En byggnad kan vara särskilt värdefull om den tydliggör tidigare samhällsförhållanden. Exempel på detta är – byggnader som representerar en tidigare vanlig byggnadskategori eller konstruktion som nu har blivit sällsynt, – byggnader som belyser tidigare bostadsförhållanden, sociala och ekonomiska villkor, arbetsförhållanden, olika gruppers livsvillkor, stadsbyggnadsideal eller arkitektoniska ideal samt värderingar och tankemönster, och – byggnader som har representerat för lokalsamhället viktiga funktioner eller verksamheter. En byggnad kan även vara särskilt värdefull om den tydliggör samhällsutvecklingen. Exempel på detta är – byggnader som till exempel illustrerar folkrörelsernas framväxt, massbilismens genombrott, immigration eller emigration, – byggnader som har tjänat som förebilder eller på annat sätt varit uppmärksammade i sin samtid, och – byggnader som präglas av en stark arkitektonisk idé.


En byggnad kan också vara särskilt värdefull om den i sig utgör en källa till kunskap om äldre material och teknik.


En byggnad kan vara särskilt värdefull från konstnärlig synpunkt om den uppvisar särskilda estetiska kvaliteter eller har en hög ambitionsnivå med avseende på arkitektonisk gestaltning eller i utförande och materialval eller i konstnärlig gestaltning och utsmyckning.


En byggnad kan även vara särskilt värdefull om den värderas högt i ett lokalt sammanhang. Exempel på detta kan vara byggnader som har haft stor betydelse i ortens sociala liv eller för ortens identitet eller i lokala traditioner.


I begreppet särskilt värdefull byggnad ligger att byggnaden särskilt väl ska belysa ett visst förhållande eller i sitt sammanhang ha få motsvarigheter som kan belysa samma förhållande


Byggnader från tiden före 1920-talets bebyggelseexpansion, som har sin huvudsakliga karaktär bevarad, utgör idag en så begränsad del av byggnadsbeståndet att flertalet av dem kan antas uppfylla något av kriterierna för särskilt värdefull byggnad. (BFS 2016:6).


1:223 Byggnadens förutsättningar och ändringens omfattning Under förutsättningen att byggnaden ändå kan antas få godtagbara egenskaper får anpassning av de i avsnitt 3–9 angivna kravnivåerna som gäller vid uppförande av byggnad göras om – det med hänsyn till tekniska eller ekonomiska skäl, eller ändringens omfattning, är oförsvarligt att genomföra en viss åtgärd, eller om – man därigenom kan bibehålla byggnadens kulturvärden eller andra väsentliga boende- eller brukarkvaliteter. Anpassningen får dock aldrig medföra en oacceptabel risk för människors hälsa eller säkerhet. (BFS 2011:26).


Allmänt råd Byggherren bör senast vid det tekniska samrådet redovisa skälen för att anpassa nivåerna för de tekniska egenskapskraven. Det bör också framgå hur varsamhetskravet enligt 8 kap. 17 § PBL och förvanskningsförbudet enligt 8 kap. 13 § PBL har tillgodosetts. Detta bör på lämpligt sätt dokumenteras i protokollet från samrådet. Hur kravet på hänsyn till ändringens omfattning ska tillämpas vid ombyggnad preciseras under avsnitt 1:2243. (BFS 2016:6).


Allmänt råd Exempel på tekniska skäl kan vara – att det inte finns utrymme att vidta en viss åtgärd eller – att det inte är möjligt att tillgodose ett utformningskrav eller ett tekniskt egenskapskrav utan att det medför att ett annat krav inte kan tillgodoses på en godtagbar nivå.


Ekonomiska faktorer som kan beaktas är sådana som följer av byggnadens placering och utformning eller tekniska förutsättningar i övrigt. En låg likviditet är däremot inget skäl som kan beaktas.


Boendekvaliteter kan dels vara av praktisk art, t.ex. tillgången till tillräckliga förvaringsutrymmen, dels av upplevelsemässig art, t.ex. rumssamband och siktlinjer. (BFS 2016:6).


Allmänt råd Bedömningen av en ändrings omfattning kan dels utgå ifrån hur stor del av byggnaden som berörs och dels från konsekvenserna för utformningskraven och de tekniska egenskapskraven och för byggnadens kulturvärden. En genomföring i en vägg kan ofta anses vara en begränsad ändring, men sker det i en brandcellsgräns eller en bärande konstruktion kan konsekvenserna bli betydligt större. Likaså kan en ommålning av en kulturhistoriskt värdefull interiör få stora konsekvenser för kulturvärdena.


Vid mycket omfattande ändringar finns ofta få eller inga kvarvarande befintliga förutsättningar som kan motivera en annorlunda tillämpning av ändringsreglerna än motsvarande föreskrifterna för uppförande av en ny byggnad. Motsvarande gäller vid större tillbyggnader, för den tillbyggda delen


Normalt bör högre krav kunna ställas när hela eller delar av byggnaden ges en ny användning jämfört med när ändringen inte medför någon ändrad användning. Om ändringen görs för att en kulturhistoriskt värdefull byggnad ska kunna ges en ny användning kan det dock finnas större skäl för att anpassa kravnivån. Utgångspunkten måste dock vara att välja en användning som gör det möjligt att såväl bibehålla byggnadens kulturvärden som tillgodose utformningskraven och de tekniska egenskapskraven.


Exempel på när ändringens omfattning kan föranleda en lägre kravnivå är när ändringen berör en så begränsad del av en byggnad att en tillämpning av kraven på den delen inte skulle medföra att byggnaden får nämnvärt förbättrade egenskaper. (BFS 2016:6).


Vid ändrad användning ska man beakta de utformningskrav och tekniska egenskapskrav som är relevanta för den nya användningen. (BFS 2016:6).


Allmänt råd Ändringens omfattning bör bedömas utifrån om den ändrade användningen medför att byggnaden behöver tillföras nya egenskaper för att tillgodose de tekniska egenskapskraven och utformningskraven.


Exempel på när den nya användningen medför att byggnaden behöver tillföras nya eller förbättrade egenskaper är om den ändrade användningen medför – väsentligt ökade laster, – ökat antal personer som medför ett behov av förändrat brandskydd, – ökat antal personer som medför ett behov av ökat uteluftflöde, eller – att ett tidigare ouppvärmt utrymme tas i anspråk för ett ändamål som ställer andra krav på termisk komfort.


Ändringens omfattning bör anses vara begränsad om den nya användningen inte medför att byggnaden behöver tillföras nya eller förbättrade egenskaper. (BFS 2016:6).


Den tillbyggda delen ska uppfylla de krav som gäller för nya byggnader om en tillbyggnad ur teknisk och funktionell synpunkt utgör en separat enhet i förhållande till den befintliga byggnaden.


En tillbyggnad får inte innebära att byggnaden, i dess utformning före tillbyggnaden, försämras med avseende på dess förmåga att uppfylla utformningskraven och de tekniska egenskapskraven, om det inte finns synnerliga skäl. (BFS 2016:6).


Allmänt råd Ett exempel på när en tillbyggnad ur teknisk och funktionell synpunkt utgör en separat enhet i förhållande till den befintliga byggnaden är att ett flerbostadshus förlängs med ett nytt trapphus med omkringliggande bostäder och den tillbyggda delen ges en teknisk försörjning som inte är sammankopplad med den befintliga byggnaden.


Om tillbyggnaden endast medför en mindre komplettering av den befintliga byggnaden finns det ofta skäl att anpassa kraven. Till exempel är det inte skäligt att kräva att ett mindre rum ska ha en annan typ av ventilation än angränsande rum


Medför en tillbyggnad att den befintliga byggnaden får förändrade förutsättningar till exempel med avseende på bärförmåga eller risk för brandspridning, så kan krav ställas på den befintliga byggnaden. Synnerliga skäl kan vara om försämringen i sammanhanget är försumbar. (BFS 2016:6).


Allmänt råd Av 8 kap. 7 § PBL och 3 kap. 23 § PBF följer att man vid ändring av byggnader får anpassa och göra avsteg ifrån utformningskraven och de tekniska egenskapskraven med hänvisning till ändringens omfattning, byggnadens förutsättningar samt med hänsyn till varsamhetskravet och förvanskningsförbudet enligt 8 kap. 17 och 13 §§ PBL. Hur stora möjligheterna till modifiering av kraven är varierar dock. För att ge en vägledning vid bedömningen av vilket modifieringsutrymme som finns för respektive krav används i denna föreskrift, i de delar som är tillämpliga vid ändring av byggnader, tre begrepp. Nedanstående tabell är avsedd att ge en vägledning vid uttolkningen av de använda begreppen.


Ska: I princip finns inget utrymme för avvikelse från föreskriven kravnivå eller utförande.


ska ... om inte synnerliga skäl: Visst modifieringsutrymme finns om byggnaden ändå kan antas få godtagbara egenskaper och det inte är möjligt att tillgodose kravet fullt ut utan höga kostnader eller påtagligt negativa konsekvenser för övriga utformningskrav, tekniska egenskapskrav eller byggnadens kulturvärden. Synnerliga skäl kan preciseras ytterligare genom exempel i allmänna råd.


ska eftersträvas: Kraven ska tillgodoses om det kan ske till en i sammanhanget skälig kostnad och inte medför negativa konsekvenser för övriga utformningskrav, tekniska egenskapskrav, byggnadens kulturvärden eller andra boende- och brukarkvaliteter. Har byggnaden redan den eftersträvade egenskapen finns inte utrymme för att försämra den om det inte finns synnerliga skäl.


Med avgränsbar del avses en funktionell enhet av byggnadens volym. Med betydande och avgränsbar del avses en eller flera funktionella enheter som tillsammans utgör en betydande del av byggnadens volym. (BFS 2016:6).


Allmänt råd Med funktionell enhet avses till exempel en bostad eller en lokal. Exempel på en betydande och avgränsbar del kan vara – ett trapphus med omkringliggande lägenheter, – samtliga lägenheter på ett våningsplan, eller – en hel råvind.


En åtgärd som endast berör en begränsad del av en byggnad omfattar normalt inte en funktionell enhet av byggnadens volym. Exempel på sådana åtgärder är – byte av ett tekniskt system, till exempel ventilationssystemet, – byte av en byggnadsdel, till exempel klimatskärmen, eller – en åtgärd som endast omfattar ett utrymme eller en funktion i alla lägenheter, till exempel hygienrummen. (BFS 2016:6).


För att en ändring av en byggnad ska anses medföra en påtaglig förnyelse, så ska åtgärden – vara bygglovs- eller anmälningspliktig, – medföra en stor ekonomisk investering, samt – ha en sådan karaktär och omfattning att byggnaden påtagligt förnyas. (BFS 2016:6).


Allmänt råd Vad som menas med stor ekonomisk investering bör bedömas i förhållande till vad det skulle ha kostat att uppföra en byggnad av motsvarande storlek och karaktär, inte byggnadens marknadsvärde. Investeringen måste också i absoluta tal vara stor, detta bör beaktas om byggnaden är av mycket begränsat värde.


Vid en bedömning av om en åtgärd är av en sådan karaktär och omfattning som krävs för att åtgärden ska kunna anses vara en påtaglig förnyelse behöver en samlad bedömning av hela projektet göras. Ofta kan flera olika kriterier behöva vägas samman. Kriterier som bör vägas in vid en sådan bedömning är – större förändringar av befintliga bostäders eller lokalers planlösningar, – byggnaden tas i anspråk eller inreds för ett väsentligt annat ändamål, – omfattande ingrepp i byggnadens stomme, och – utbyte av merparten av de tekniska systemen.


För att en underhållsåtgärd ska betraktas som en påtaglig förnyelse, så bör den innefatta så omfattande åtgärder i såväl klimatskärm, tekniska system och invändiga ytskikt att byggnaden kan betraktas som stomren.


Medför en tillbyggnad större förändringar i befintliga bostäders eller lokalers planlösningar så är det ett skäl för att åtgärden kan anses ha en sådan karaktär och omfattning att byggnaden påtagligt förnyas.


Om tillbyggnaden däremot i såväl tekniskt som funktionellt hänseende fungerar som en separat enhet i förhållande till den ursprungliga byggnaden, kan det vara ett skäl för att den befintliga delen inte ska anses vara påtagligt förnyad. (BFS 2016:6).


Vid ombyggnad ställs krav på de funktionella enheter av byggnaden som omfattas av de planerade åtgärderna. Därutöver ställs krav på – sådana gemensamma funktioner eller tekniska system där det är tekniskt och ekonomiskt lämpligt att utföra åtgärderna i ett sammanhang, och – att åtgärda betydande brister med avseende på hälsa och säkerhet. (BFS 2016:6).


Allmänt råd Med funktionell enhet avses till exempel en bostad eller en lokal. Exempel på en gemensam funktion kan vara en hiss. Om ett plan behöver göras tillgängligt med hiss, så bör hissen nå de under- och överliggande planen så att dessa kan bli tillgängliga och användbara.


Exempel på tekniska system kan vara ventilationssystem. Vidtas åtgärder i en del av ett ventilationssystem, så bör hela systemet åtgärdas.


Exempel på betydande brister med avseende på hälsa och säkerhet kan vara om byggnaden inte uppfyller dagens krav vad gäller – utformning av tappvattensystemet med avseende på risken för tillväxt av mikroorganismer, – brandcellsindelning på vinden, eller – bärförmåga avseende snölaster. (BFS 2016:6).


De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i huvudförfattningarna och anger hur någon lämpligen kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. De allmänna råden kan även innehålla vissa förklarande eller redaktionella upplysningar. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text i anslutning till den föreskrift som de hänför sig till.


1:4 Byggprodukter med bedömda egenskaper


Med byggprodukter med bedömda egenskaper avses i denna författning byggprodukter som är a) CE-märkta, b) typgodkända och/eller tillverkningskontrollerade enligt bestämmelserna i 8 kap. 22–23 §§ PBL, c) har certifierats av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten i fråga enligt förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/931 , eller d) har tillverkats i en fabrik vars tillverkning och produktionskontroll och utfallet därav för byggprodukten fortlöpande övervakas, bedöms och godkänns av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten ifråga enligt förordning (EG) nr 765/2008. För att byggprodukten ska anses ha bedömda egenskaper ska verifieringen vid tillämpning av alternativ c) och d) ovan ha en sådan omfattning och kvalitet att det säkerställs att uppgivna material och produktegenskaper stämmer med de faktiska. Verifieringen ska motsvara minst vad som är beslutat för CE-märkning av liknande produkter. (BFS 2013:14).


Allmänt råd Byggprodukter vars egenskaper bedömts enligt alternativen a), c) eller d) innebär inte att produkten motsvarar svenska krav på byggnader i denna författning. Sådan bedömning innebär att byggherren ska ha tilltro till den deklaration av produktens egenskaper som medföljer. Med ledning av produktdeklarationen kan byggherren avgöra om byggprodukten är lämplig för aktuell användning.


För byggprodukter med bedömda egenskaper behöver byggherren inte göra någon egen provning av dessa egenskaper. (BFS 2013:14).


Där denna författning hänvisar till allmänna råd eller handböcker i vilka begreppet typgodkända eller tillverkningskontrollerade material och produkter används ska detta ersättas med begreppet byggprodukter med bedömda egenskaper enligt detta avsnitt. (BFS 2013:14).


1:41 Samexistensperiod Harmoniserade standarder och deras samexistensperioder offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Fram till samexistensperiodens slut gäller även andra bedömningar än enligt alternativ a) i avsnitt 1:4. Därefter gäller enbart bedömning enligt alternativ a) i avsnitt 1:4 liksom i de fall det har utfärdats en ETA2 för byggprodukten. (BFS 2016:6).


Såsom bedömning i enlighet med alternativ c) eller d) i avsnitt 1:4 godtas även en bedömning utfärdad av ett annat organ inom Europeiska unionen eller inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Turkiet om organet på annat sätt än genom ackreditering för uppgiften enligt förordning (EG) nr 765/2008, erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier om oberoende. (BFS 2014:3).


1:6 Terminologi Termer som inte särskilt förklaras i huvudförfattningarna eller i dessa föreskrifter och allmänna råd, har den betydelse som anges i Terminologicentrums publikation Plan- och byggtermer 1994, TNC 95.


När utforma används i dessa föreskrifter och allmänna råd innebär detta projekterade och utförda, dvs. byggnadens slutliga utformning.


När publik lokal används i dessa föreskrifter och allmänna råd menas en lokal dit allmänheten har tillträde.


När kommunikationsutrymme används i dessa föreskrifter och allmänna råd menas ”utrymme i byggnad som används främst till förflyttning”.


När kulturvärden används i dessa föreskrifter och allmänna råd menas byggnadens byggnadstekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga, konstnärliga och arkitektoniska värden.


När studentbostad används i dessa föreskrifter och allmänna råd menas bostäder avsedda för studerande vid universitet eller högskola.


Med plan avses i dessa föreskrifter och allmänna råd våningsplan, källarplan eller vindsplan.


Med våningsplan avses golvplanet i en våning.


Med källarplan avses golvplanet i varje del av en källare som är avgränsad med på varandra följande bjälklag samt ytterväggar.


Med vindsplan avses golvplanet i en vind.


Källarplan eller vindsplan kan samtidigt vara våningsplan. (BFS 2014:3).


Allmänt råd Exempel på kommunikationsutrymmen är korridorer, hallar, passager, ramper, trappor och kommunikationsytor i rum.


Byggnaders rum eller avskiljbara delar av rum delas in på följande sätt – rum eller avskiljbara delar av rum avsedda för människor att vistas i mer än tillfälligt, exempelvis utrymmen för daglig samvaro, matlagning, sömn och vila, och – rum eller avskiljbara delar av rum avsedda för människor att vistas i tillfälligt, exempelvis rum för förvaring av livsmedel i bostäder, rum för personlig hygien, driftutrymmen, garage, kommunikationsutrymmen, bostadsförråd och kulvertar. (BFS 2013:14).


Då föreskrifterna och de allmänna råden hänvisar till standarder, föreskrifter eller andra texter, anges i vissa fall även vilken utgåva av exempelvis en standard som hänvisningen avser. Om någon utgåva inte anges så gäller den senaste. Med SS-EN avses den senaste utgåvan med eventuella senaste tillägg (för EN-standarder ”amendments”). (BFS 2018:4).


Detta avsnitt innehåller föreskrifter och allmänna råd till 10 kap. 5 § PBL samt 3 kap. 8 och 9 §§ PBF. Avsnittet innehåller även allmänna råd för tillämpningen av PBL och PBF i övrigt.


Allmänt råd Föreskrifter och allmänna råd om utformning av bärande konstruktioner finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:10) om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder (eurokoder), EKS.


De byggmaterial och byggprodukter som används ska ha kända egenskaper i de avseenden som har betydelse för byggnadens förmåga att uppfylla kraven i dessa föreskrifter och allmänna råd.


Allmänt råd Relevanta krav anges i respektive avsnitt 3–9. Egenskaperna bör vara dokumenterade.


Allmänt råd Byggherren får välja de material och tekniska lösningar som är ekonomiskt rimliga och praktiska att sköta så länge lagens krav på ekonomiskt rimlig livslängd uppfylls. Med livslängd avses den tid under vilken en byggnad eller byggnadsdel med normalt underhåll uppvisar erforderlig funktionsduglighet.


Byggnadsdelar och installationer med kortare livslängd än byggnadens avsedda brukstid bör vara lätt åtkomliga och lätta att byta ut samt även på annat sätt vara lätta att underhålla, driva och kontrollera.


Byggnadsdelar och installationer som inte avses bytas ut under byggnadens avsedda brukstid bör antingen vara beständiga eller kunna skyddas, underhållas och hållas i sådant skick så att kraven i dessa föreskrifter uppfylls. Förväntade förändringar av egenskaperna bör beaktas vid val av material och tekniska lösningar. Vid ändring av byggnader bör sådana material och tekniska lösningar väljas som fungerar ihop med befintligt utförande. (BFS 2011:26).


Bygg-, rivnings- eller markarbetsplatser ska vara ordnade så att tillträde för obehöriga försvåras och så att risken för personskador begränsas. Åtgärder ska vidtas till skydd mot uppkomst och spridning av brand och mot buller och damm.


Om byggnader eller delar av dem är i bruk eller tas i bruk när byggnads- eller rivningsarbeten pågår, ska åtgärder ha vidtagits för att skydda boende och brukare mot skador till följd av olycksfall, skadliga ljudnivåer, föroreningar i skadliga koncentrationer eller motsvarande. Om ordinarie utrymningsvägar inte kan användas, ska tillfälliga sådana ordnas. (BFS 2011:26).


Allmänt råd Särskild uppmärksamhet bör ägnas åtgärder för att begränsa riskerna för barnolycksfall och mikrobiell tillväxt, t.ex. legionella.


Kan inte en acceptabel boendemiljö med avseende på buller, damm och hygieniska förhållanden i övrigt erbjudas under ändringsarbeten bör möjligheten att anordna ersättningsboende övervägas.


Regler om buller från byggarbetsplatser ges ut av Naturvårdsverket.


Regler om skydd mot ohälsa och olycksfall vid byggnadsarbete, om arbetsmiljöplan m.m. ges ut av Arbetsmiljöverket. (BFS 2011:26).


Allmänt råd För att säkerställa att byggnader blir projekterade och utförda enligt gällande regler bör byggherren i ett tidigt skede överväga behovet av relevant kompetens för respektive uppgift som tillsammans med förutsättningarna för projektering och utförande presenteras som underlag för kontrollplanen.


När beräkningar används vid projekteringen bör de baseras på modeller som i rimlig utsträckning beskriver byggnadsdelens egenskaper vid aktuell påverkan eller avsedd användning. Beräkningen bör ske med ingångsparametrar som beskriver den påverkan byggnadsdelen eller systemet i drift förväntas utsättas för och de materialegenskaper som byggnadsdelen förväntas ha under den avsedda brukstiden. Beräkningsmodellen bör även ta hänsyn till normala utförandetoleranser. Om osäkerheten i en beräkningsmodell, ingångsparametrar eller i tillgängliga mätmetoder är stor bör hänsyn tas till detta


När projektering baseras på beprövade lösningar bör det säkerställas att förutsättningarna i det aktuella fallet stämmer överens med förutsättningarna för den beprövade lösningen eller att det utretts att konsekvenserna av en avvikelse inte påverkar byggnadsdelens funktion menligt.


Projekteringen bör redovisas på ritningar och i andra handlingar på ett sådant sätt att det kan verifieras att kraven i dessa föreskrifter uppfylls.


Utifrån upprättade projekteringshandlingar bör avvikelser från nominella mått inte överstiga gällande toleranser. Avvikelser från projekteringshandlingarna eller åtgärder som inte anges på någon projekteringshandling bör inte göras förrän det klarlagts att byggnadsdelens funktion inte äventyras. Samråd bör ske med den som ansvarar för projekteringshandlingarna.


Vid ändring av en byggnad, där förhållandena och utförandena inte är kända i förväg, är det särskilt viktigt att ha tillgång till erforderlig kompetens, som är verksam med uppföljning vid utförandet. Vilken kompetens som behövs avgörs utifrån byggnadens förutsättningar och åtgärdernas art. (BFS 2011:26).


Allmänt råd Ändringsarbeten bör föregås av en förundersökning där såväl byggnadens kulturvärden och övriga kvaliteter som brister tydliggörs. Förundersökningen bör göras så tidigt att dess resultat kan ligga till grund för den efterföljande projekteringen. Omfattningen av förundersökningen bör anpassas till åtgärdens omfattning och objektets art.


Vid ingrepp i byggnadens stomme behöver det klarläggas hur detta påverkar byggnadens bärförmåga. (BFS 2011:26).


Allmänt råd För att säkerställa att den färdiga byggnaden uppfyller kraven i huvudförfattningarna och dessa föreskrifter bör byggherren i ett tidigt skede se till att detta verifieras. Verifieringen kan ske antingen under projektering och utförande eller i den färdiga byggnaden eller någon kombination därav. På vilket sätt verifieringen ska ske i det aktuella fallet fastställs i kontrollplanen.


Om inget annat anges för kravvärdena i denna författning gäller att angivna gränsvärden inte får över- respektive underskridas. Vid beräkning, provning och mätning bör metodens osäkerhet beaktas.


Allmänt råd Verifiering i den färdiga byggnaden sker normalt genom provning, mätning eller besiktning beroende på vilken egenskap som ska verifieras. Såväl metod som resultat bör dokumenteras.


För att kunna verifiera att en genomförd ändringsåtgärd uppfyller varsamhetskraven måste åtgärden relateras till byggnadens utformning före ändringen. Detta förutsätter ofta att byggnadens utformning före åtgärd finns dokumenterad. (BFS 2011:26).


Allmänt råd Vid projekteringen bör det verifieras att förutsättningar, projekteringsmetoder och beräkningar är relevanta och rätt tillämpade och att de är korrekt redovisade i bygghandlingarna.


Byggherren bör verifiera att material och produkter har förutsatta egenskaper när de tas emot på byggplatsen. Vid denna kontroll bör material och produkter – identifieras, – granskas, och – provas såvida de inte är byggprodukter med bedömda egenskaper enligt avsnitt 1:4 eller att det är uppenbart onödigt.


Byggprodukter med bedömda egenskaper enligt avsnitt 1:4 behöver inte ytterligare provas eller kontrolleras i de avseenden som omfattas av bedömningen.


När det gäller andra byggprodukter med bedömda egenskaper än de som är typgodkända eller tillverkningskontrollerade enligt bestämmelserna i 8 kap. 22–23 §§ PBL bör det dock säkerställas att föreskrivna krav för avsedd användning uppfylls.


Det bör verifieras att arbetet utförs enligt gällande projekteringshandlingar. Det som inte verifierats under projekteringen och som är av betydelse för byggnadsdelarnas funktion bör verifieras under utförandet.


Resultatet av de verifieringar som görs under utförandeskedet bör dokumenteras, inklusive eventuella avvikelser från projekteringshandlingarna och åtgärder som vidtagits till följd av dessa avvikelser samt andra uppgifter av betydelse för den färdiga byggnadsdelens funktion. (BFS 2013:14).


Om schaktning, fyllning, pålning, sprängning eller andra markarbeten kan komma att påverka byggnaden eller andra närbelägna byggnader, vägar och markanläggningar, ledningar i mark eller andra anläggningar under mark negativt ska skaderiskerna förebyggas. (BFS 2011:26).


Allmänt råd En undersökning av grundvattenförhållandena kan klarlägga riskerna för sättningsskador och tillfällig eller permanent grundvattensänkning samt därmed sammanhängande sekundära effekter, t.ex. vattenbrist och biologisk nedbrytning. Bevakning av förändringar i befintliga nivåer kan göras genom avvägning av beständiga referenspunkter. Kemiska, fysikaliska och bakteriella risker bör också utredas. (BFS 2011:26).


För sprängarbeten inom områden med detaljplan fordras en sprängplan och en sprängjournal som är anpassade till arbetenas art och omfattning.


Allmänt råd En sprängplan bör beskriva hur sprängningsarbetet ska utföras samt ange tider, risker och skyddsåtgärder. Planen bör innehålla en specifikation av sprängmaterialet och uppgifter om borrning, laddning, täckning och täckningssätt samt om avspärrning, utrymning och bevakning. Samråd med berörda om skadeförebyggande åtgärder och utförande av vibrationsmätningar bör utföras. Sprängplanen bör kompletteras med planritningar över omgivningen. Regler om sprängarbeten samt om bergarbeten ges ut av Arbetsmiljöverket.


Drift- och skötselinstruktioner m.m. 2:51 Allmänt Allmänt råd Innan byggnader eller delar av dem tas i bruk bör det finnas skriftliga instruktioner för hur och när idrifttagande och provning samt skötsel och underhåll ska utföras. Detta för att de krav på byggnader och deras installationer som följer av dessa föreskrifter och av huvudförfattningarna ska uppfyllas under brukstiden. Vid ändring av byggnader kan befintliga instruktioner behöva kompletteras eller uppdateras. Dokumentationen ska anpassas till byggnadens användning samt till installationernas omfattning och utformning.


Med idrifttagande avses det skede och de aktiviteter som syftar till att slutföra och samköra byggnader och deras installationer till en fullt färdig och fungerande enhet. Samordnade funktionsprov som verifierar att installationerna uppfyller alla tillämpliga krav bör göras.


Krav på att instruktioner och skötselanvisningar för ventilationssystem finns lätt tillgängliga framgår av 5 kap. 2 och 3 §§ PBF.


Krav på brandskyddsdokumentation finns i avsnitt 5:12.


En plan för periodiskt underhåll bör omfatta 30 år.


Regler om underhåll av tekniska anordningar finns hos Arbetsmiljöverket.


Ytterligare bestämmelser om underhåll och dokumentation för vissa installationer finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:12) om hissar och vissa andra motordrivna anordningar, H. (BFS 2011:26).


Allmänt råd Byggnader eller delar av dem bör inte tas i bruk innan ventilationssystem och brandskyddstekniska installationer är i driftklart skick.


Vid don eller annan del av installation som är tänkt att regleras, manövreras eller rengöras av boende eller andra brukare, bör det finnas en enkel, lättläst och fast uppsatt bruksanvisning.


Då nödstopp installeras bör de märkas så att deras funktion klart framgår. Med nödstopp avses en anordning som gör det möjligt att stoppa fläktarna i en byggnad vid hälsofarliga utsläpp i omgivningen. Nödstopp kan placeras i trapphus i flerbostadshus och på en central och lätt tillgänglig plats i byggnader som innehåller lokaler.


3:1 Tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga Detta avsnitt innehåller föreskrifter och allmänna råd till 8 kap. 1, 4 och 9 §§ PBL och 3 kap. 4 och 18 §§ PBF. Avsnitt 3:5 innehåller också föreskrifter och allmänna råd till 8 kap. 7 § PBL och 3 kap. 23 § PBF. (BFS 2011:26).


Föreskrifterna i avsnitt 3 Tillgänglighet, bostadsutformning, rumshöjd och driftutrymmen gäller inte för fritidshus med högst två bostäder. (BFS 2017:5).


Allmänt råd Att fritidshus med högst två bostäder är undantagna från vissa regler i avsnitten 3 Tillgänglighet, bostadsutformning, rumshöjd och driftutrymmen följer redan av PBL. (BFS 2017:5).


Krav på tomter samt utformningskrav och tekniska egenskapskrav på byggnader Allmänt råd Avsnitt 3:12 innehåller föreskrifter och allmänna råd om tomter. Avsnitten 3:13 och 3:14 innehåller föreskrifter och allmänna råd till antingen utformningskraven, de tekniska egenskapskraven eller till båda.


Kraven på tomter och utformningskraven på byggnader prövas vid bygglovet. De tekniska egenskapskraven på byggnader hanteras i samband med det tekniska samrådet och startbeskedet på samma sätt som de övriga tekniska egenskapskraven. (BFS 2013:14). Tillämpningsområdena i avsnitt 3:131 och 3:141 gäller oavsett om det är fråga om regler som är utformningskrav eller tekniska egenskapskrav på byggnader.


När begreppen ”tillgänglig” och ”användbar” eller ”tillgänglighet” och ”användbarhet” används i detta avsnitt menas ”tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga”. (BFS 2013:14).


Allmänt råd Exempel på nedsatt rörelseförmåga är nedsatt funktion i armar, händer, bål och ben liksom dålig balans. Personer med nedsatt rörelseförmåga kan behöva använda t.ex. rullstol, rollator eller käpp. Exempel på nedsatt orienteringsförmåga är nedsatt syn, hörsel eller kognitiv förmåga (utvecklingsstörning, hjärnskada). (BFS 2013:14).


Då det i denna författning anges att tomter, byggnader eller delar av byggnader ska vara tillgängliga och användbara ska måtten för eldriven rullstol för begränsad utomhusanvändning (mindre utomhusrullstol) vara dimensionerande och utrymme för manövrering med rullstol ska finnas. Måtten för manuell eller liten eldriven rullstol för inomhusanvändning (inomhusrullstol) får dock vara dimensionerande i enskilda bostadslägenheter. (BFS 2013:14).


Allmänt råd Dimensionerande vändmått som är lämpliga vid bedömning av tillgängligheten och användbarheten för en mindre utomhusrullstol är en cirkel med diametern 1,50 meter och för en inomhusrullstol en cirkel med diametern 1,30 meter. (BFS 2013:14).


Tillgänglighet och användbarhet på tomter 3:121 Tillämpningsområde Allmänt råd Av 8 kap. 9 § PBL följer att reglerna gäller för en obebyggd tomt som ska bebyggas om det inte är orimligt med hänsyn till terrängen och förhållandena i övrigt.


3:122 Tillgängliga och användbara gångvägar, angörings- och parkeringsplatser m.m. Minst en tillgänglig och användbar gångväg ska finnas mellan tillgängliga entréer till byggnader och – bostadskomplement, – parkeringsplatser, – angöringsplatser för bilar, – friytor, och – allmänna gångvägar i anslutning till tomten.


Tillgängliga och användbara gångvägar ska där det är möjligt utformas utan nivåskillnader. Där nivåskillnader inte kan undvikas ska de utjämnas med ramper.


Tillgängliga och användbara gångvägar ska – vara lätta att följa, – kunna särskiljas från möblerade ytor, och – kunna användas som sammanhängande taktila och visuella ledstråk. (BFS 2014:3).


Allmänt råd Exempel på friytor är lekplatser, bollplaner och gemensamma uteplatser. En tillgänglig och användbar gångväg bör – vara så horisontell som möjligt, – inte luta mer än 1:50 i sidled, – ha en fri bredd på minst 1,5 meter alternativt minst 1,0 meter och då ha vändzoner med högst 10 meters mellanrum, – vid öppningar i t.ex. staket, häckar och liknande ha en fri bredd på minst 0,90 meter, – vara fri från hinder, och – utjämnas med en 0,9–1,0 meter bred ramp till 0-nivå om det finns nivåskillnader vid övergången mellan olika typer av gångytor och platser.


Naturliga ledytor som gräskanter, murar, staket, kanter och fasader kan kompletteras med konstgjorda ledytor till ett sammanhängande ledstråk. Fasta sittplatser med rygg- och armstöd i anslutning till tillgängliga och användbara gångvägar och entréer ökar tillgängligheten och användbarheten för personer med nedsatt rörelseförmåga. Regler om kontraster och markeringar på tomter finns i avsnitt 3:1223 och regler om tillgängliga och användbara entréer finns i avsnitt 3:132.


En angöringsplats för bilar ska finnas och parkeringsplatser för rörelsehindrade ska kunna ordnas efter behov inom 25 meters gångavstånd från en tillgänglig och användbar entré till publika lokaler, arbetslokaler och bostadshus. Markbeläggningen på sådana angöringsplatser och parkeringsplatser ska vara fast, jämn och halkfri. (BFS 2014:3).


Allmänt råd Antal parkeringsplatser för rörelsehindrade bör dimensioneras med hänsyn till avsedd användning eller antal bostäder och långsiktigt behov.


Breddmått på en parkeringsplats som ska medge att rullstol tas in från sidan bör vara 5,0 meter. Breddmått kan minskas om gångytan bredvid kan tas i anspråk eller om parkeringsplatser för rörelsehindrade finns bredvid varandra.


Lutningen i längs- och sidled på angöringsplatser och parkeringsplatser för rörelsehindrade bör inte överstiga 1:50. Parkeringsplatser för rörelsehindrade bör vara tydligt skyltade, även vintertid. (BFS 2014:3).


Gångytor ska utformas så att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kan ta sig fram och så att personer som använder rullstol kan förflytta sig utan hjälp. Markbeläggningen på gångytor ska vara fast, jämn och halkfri.


Allmänt råd Gångytor kan t.ex. finnas på gångvägar, lekplatser och ramper samt i trappor.


Betongmarkplattor, släta stenhällar, fasta och jämna grusytor och asfalt är exempel på lämpliga ytmaterial.


Regler om kontrast- och varningsmarkeringar på gångytor finns i avsnitt 3:1223 och avsnitt 8:91.


Ramper ska kunna användas av personer med nedsatt rörelseförmåga. De ska luta högst 1:12.


Allmänt råd Ramper bör kompletteras med trappor där det är möjligt. För personer med nedsatt rörelseförmåga kan det vara svårt att klara flera ramper i rad med en total höjd på mer än 1,0 meter


En ramp bör – ha minst 2 meter långa vilplan, – ha en höjdskillnad på högst 0,5 meter mellan vilplanen, – ha en fri bredd på minst 1,3 meter, – vara fri från hinder, och – ha ett minst 40 mm högt avåkningsskydd om det finns nivåskillnader mot omgivningen.


En ramp får luta högst 1:12 för att minimera risken att någon ska välta. En ramp blir säkrare att använda om den inte lutar mer än 1:20. Regler om trappor och ledstänger finns i avsnitt 8:91.


Parkeringsplatser, angöringsplatser för bilar och friytor, liksom gångytor, trappor, ramper och konstgjorda ledytor samt manöverdon ska vara lätta att upptäcka.


Allmänt råd Kontrast mot omgivningen kan åstadkommas med avvikande material och ljushet.


Konstgjorda ledytor kan bestå av material med avvikande struktur och ljushet som fälls in i markbeläggningen, t.ex. tydligt kännbara plattor i en slät yta.


En ljushetskontrast på minst 0.40 enligt NCS (Natural Color System) mellan kontrastmarkeringen och den omgivande ytan kan avsevärt öka möjligheten för synsvaga att uppfatta markeringen.


Regler om kontrastmarkering av trappor finns i avsnitt 8:91.


Belysningen längs tillgängliga och användbara gångvägar och vid parkeringsplatser, angöringsplatser för bilar och friytor, ska utformas så att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kan orientera sig.


Allmänt råd På tillgängliga och användbara gångvägar bör markytan vara tillräckligt och jämnt belyst. Fast belysning bör inte vara bländande.


Orienterande skyltar ska vara tillgängliga och användbara.


Allmänt råd Orienterande skyltar bör vara lättbegripliga och lättlästa, ha ljushetskontrast och vara placerade på lämplig höjd så att de kan läsas/höras såväl av personer som använder rullstol som av stående personer med nedsatt syn. De bör placeras där man förväntar sig att de ska finnas och så att man kan komma tätt intill dem.


Textstorleken bör väljas efter läsavståndet och ytan bör inte ge upphov till reflexer. Skyltar bör kompletteras med bokstäver i upphöjd relief samt i vissa fall med punktskrift och talad information och tydliga, lättförståeliga och välkända bildsymboler.


Tillgängliga och användbara entréer till byggnader 3:131 Tillämpningsområde Allmänt råd Av 8 kap. 6 § PBL följer att reglerna inte gäller för arbetslokaler om det är obefogat med hänsyn till arten av den verksamhet som lokalerna är avsedda för eller för småhus om det med hänsyn till terrängen inte är rimligt att uppfylla kraven


Huvudentréer till publika lokaler, arbetslokaler och bostadshus ska placeras och utformas så att de är tillgängliga och användbara. Även övriga entréer till publika lokaler, arbetslokaler och bostadshus ska vara tillgängliga och användbara om det behövs för att uppfylla kraven på tillgänglighet och användbarhet. Tillgängliga entréer ska vara lätta att upptäcka.


För småhus är tillgängligheten till byggnaden tillgodosedd, om det med enkla åtgärder i efterhand går att på tomten ordna en ramp till entrén.


Allmänt råd Utöver huvudentrén kan även andra entréer behöva göras tillgängliga och användbara, t.ex. i situationer där terrängen eller placeringen av bostadskomplement gör att avståndet annars blir för långt, se vidare avsnitt 3:23. För att en entré ska vara lätt att upptäcka bör den vara a) kontrastmarkerad, se vidare avsnitt 3:1223, och b) väl belyst, se vidare avsnitt 3:1224. Orienterande skyltar bör utformas enligt avsnitt 3:1225. Regler om ramper finns i avsnitt 3:1422. (BFS 2013:14).


Tillgänglighet och användbarhet i byggnader 3:141 Tillämpningsområde Allmänt råd Av 8 kap. 6 § PBL följer att reglerna inte gäller för arbetslokaler om det är obefogat med hänsyn till arten av den verksamhet som lokalerna är avsedda för.


3:142 Entré- och kommunikationsutrymmen Entré- och kommunikationsutrymmen ska vara tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.


Entré- och kommunikationsutrymmen ska ha tillräckligt manöverutrymme för rullstol och utformas så att personer som använder rullstol kan förflytta sig utan hjälp.


Entré- och kommunikationsutrymmen ska där det är möjligt, utformas utan nivåskillnader. Där nivåskillnader i kommunikationsutrymmen inte kan undvikas ska skillnaderna utjämnas med ramp, hiss eller annan lyftanordning och trappa. Transport med sjukbår ska kunna ske från varje enskild bostadslägenhet. (BFS 2013:14).


Allmänt råd Ett kommunikationsutrymme bör a) ha en fri bredd på minst 1,30 meter, gäller dock inte trappor, b) vid begränsade hinder, t.ex. pelare, ha en fri bredd på minst 0,80 meter, För bostadslägenheter finns lämpliga mått på entré- och kommunikationsutrymmen i SS 91 42 21 (normalnivån).


I publika lokaler bör ett kommunikationsutrymme särskiljas från möblerade ytor med exempelvis belysning eller avvikande material. Regler om när transport med sjukbår behöver kunna ske med hiss finns i avsnitt 3:144. Regler om säker transport med sjukbår finns i avsnitt 8:232. (BFS 2013:14).


Gångytor i entré- och kommunikationsutrymmen ska vara fasta och jämna.


Allmänt råd Regler om utformning av tillgängliga och användbara gångytor och ledstråk för personer med nedsatt orienteringsförmåga finns i 3:1423–3:1425. Regler om skydd mot att halka finns i avsnitt 8:22. Regler om skydd mot fall i trappor finns i avsnitt 8:232.


3:1422 Ramper i byggnader Ramper ska kunna användas av personer med nedsatt rörelseförmåga. Ramper ska luta högst 1:12. (BFS 2013:14).