1. Barma: Přetrvávající zadržení politických vězňů
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o šesti návrzích usnesení o Barmě.
Mikel Irujo Amezaga
autor. - (ES) Vážený pane předsedající, jak jsem už řekl, podle kampaně za lidská práva, svobodu a demokracii v Barmě 12. března strávil nejstarší barmský politický vězeň své 78. narozeniny na samotce ve věznici Insein.
Je jím U Win Tin, významný novinář a vůdčí osobnost Národní ligy za demokracii. U Win Tin je nejstarším vězněm svědomí v Barmě, který strávil posledních 19 let, od července 1989, ve vězení.
Byl odsouzen na 21 let vězení. O jeho současném stavu víme jen díky zprávě o podmínkách barmských vězňů, kterou vypracoval Yozo Yokota, zvláštní zpravodaj OSN pro oblast lidských práv v Barmě.
U Win Tin se odmítl vzdát svých politických ideálů výměnou za svoji svobodu. V lednu 2008 podstoupil v nemocnici druhou operaci kýly.
Je jedním z 1873 barmských politických vězňů. V tomto usnesení chceme vyjádřit i náš nesouhlas s prodloužením domácího vězení paní Aun Schan Su Ťij.
Moje skupina požaduje okamžité opatření na zahájení urychleného a nezbytného procesu politické a hospodářské reformy. Po prvé, propuštění všech politických vězňů. Po druhé, opětovné nastolení základních občanských svobod, a též politického dialogu mezi všemi stranami.
Stejně opakujeme náš požadavek k Radě, aby přijala rázná opatření vůči barmské vojenské juntě, která se stala vedoucí skupinou v porušování lidských práv ve světě.
Marios Matsakis
autor. - Vážený pane předsedající, v tomto Parlamentě prošlo už množství usnesení, která odsoudila barmskou vojenskou juntu za vážné a opakované porušování lidských práv barmských obyvatel. Ale tito krutí generálové si sotva všímají toho, co jim říkáme. Naopak, pokračují v udržování moci neskutečně okázalým a popuzujícím způsobem.
Dokonce po pustošení nedávného cyklonu nejenže bránili pomoci ze zahraničí, ale též těžili z utrpení svých obyvatel v těžkých časech propagováním svého vlastního image zdánlivého samaritána a dobrého anděla hrubými exhibicionistickými výstupy v juntou kontrolovaných státních médiích a uspořádáním referenda o ústavě jen několik dní po drtivém úderu cyklonu.
Ti, kteří oponují juntě, jsou mučeni, zabíjeni nebo vězněni. Příkladem takového jednání je laureátka Nobelovy ceny za mír Aun Schan Su Ťij, která přivedla Národní ligu za demokracii k vítězství ve volbách konaných před 18 lety a strávila 12 let v domácím vězení - přičemž nedávno junta rozhodla o dalším prodloužení období jejího domácího vězení.
Myslím, že přišel čas, abychom přijali tvrdší opatření vůči monstrózní juntě v Barmě. Nejefektivnějším opatřením by bylo využití tlaku na Čínu, aby Barmu přestala podporovat. Pokud by Čína nebyla ochotna takto spolupracovat, potom musíme využít naše obchodní vztahy s Pekingem vzhledem na konání čínských olympijských her. Toto je pravděpodobně jediná cesta, kterou můžeme napomoci svobodě a demokracii v Barmě.
Ryszard Czarnecki
autor. - (PL) Vážený pane předsedající, domnívám se, že postoj země k mezinárodním nabídkám na pomoc v době neštěstí a přírodních katastrof dokazuje, s jakou zemí se zaobíráme. Ačkoli může existovat mnoho výhrad vůči Číně, víme, že tato krajina, ve velmi složitých časech, akceptovala mezinárodní pomoc. Právě tak jsme viděli postoj Barmy k mezinárodní pomoci včetně pomoci od členských států Evropské unie.
Existuje americká hra s názvem Příští rok ve stejném čase. Náš Parlament se v souvislosti s Barmou chová trochu podobně. Každý rok se setkáváme a jednáme o situaci v Barmě. Upřímně, nevidím žádnou podstatnou změnu. Souhlasím se skutečnostmi, které byly prezentovány různými řečníky. Situace, v které je žena, vůdčí osobnost opozice, držená v domácím vězení tolik let je v dnešním světě neslýchaná. Na tuto situaci bychom si neměli zvyknout. Doufám, že můžeme překonat rozdělení v tomto Parlamentě a že můžeme promlouvat jedním hlasem na obranu demokracie v Barmě.
Thomas Mann
autor. - (DE) Vážený pane předsedající, vojenská junta v Barmě pokračuje v izolování země a vlastních lidí od zbytku světa. V září 2007 po té, co byly brutálně potlačeny protesty buddhistických mnichů, bylo uvaleno embargo na zprávy. Minulý měsíc bylo mezinárodním organizacím zabráněno v pomoci obětem cyklonu. Zdlouhavé otálení zamezilo pracovníkům s pomocí přijít k lidem v nouzi, a proto pro některé přišla pomoc příliš pozdě.
V současnosti se dostávají na veřejnost i jiné zprávy stejně znepokojivé povahy, jako je například zpráva o zatčení obětí cyklonu, kteří vyhledali pomoc úřadů OSN. Kromě toho bezpečnostní síly zastřelily nebo vážně zranily vězně, kteří se snažili utéct z vězení zničeného cyklonem Nargis. EU nezavřela oči před tímto konáním. Uvalila obchodní embargo, ačkoli toto opatření dosud nemělo požadovaný výsledek. Hrozí zavedením drsnějších sankcí, pokud se nezlepší situace lidských práv. Ale dosud tato opatření s barmskými lídry ani nepohnula.
Neslevme z našich požadavků. Političtí vězni v této zemi musí být propuštěni. Domácí vězení, v kterém žije už desetiletí Aun San Su Ťij, musí být zrušené. Smělá odhodlanost, kterou projevuje držitelka Nobelovy ceny, by byla prokletím pro kteréhokoli diktátora. Barmští generálové musí dřív nebo později doplatit na způsob, jakým zacházeli s obyvateli své země, přičemž mnoho z nich je stále nezvěstných. Dialog se speciálním zpravodajem OSN a příslib, že bude moci navštívit zemi, představuje první krok. Vlády členských zemí Sdružení států jihovýchodní Asie (ASEAN) by též měly využít svůj vliv, aby přivedli juntu k rozumu. Právě tak je tu zapotřebí zvýšit tlak také na Čínu, která je pravděpodobně jediným podporovatelem Barmy, který zůstal. Pokud to bude nezbytné, Rada a členské státy EU musí přitvrdit v sankcích. Komisaři Micheli, skutečně čekáme na vaše jednání - lid Barmy potřebuje naši solidaritu.
Erik Meijer
autor. - (NL) Vážený pane předsedající, vojenský režim v Barmě se snaží působit tak, že zastává dobrou politiku a důležité národní hodnoty proti nepřátelskému vnějšímu světu, který ohrožuje tyto pozitivní hodnoty. Vyžaduje jednotnou podporu obyvatelstva v bránění těchto hodnot.
Kéž by toto tvrzení bylo pravdivé a aby lid Barmy mohl být se situací v posledních 40 letech spokojený, ale jaké jsou to hodnoty, které tento režim brání? Napadají mě čtyři věci. Po prvé, privilegia pro vojenskou kastu, uzavřená ozbrojená skupina kontroluje administrativu a hospodářství. Tato skupina se může obohacovat, zatímco ostatní zůstávají chudí. Po druhé, utláčení národnostních menšin, skupin, které v této zemi žijí a mají rozdílný jazyk a kulturu a které chtějí samosprávu. Jejich území byla připojena k Barmě v období britských kolonií, ale tady byli odsunuti na úroveň obyvatel třetí třídy. Po třetí, příjmy ze zahraničí jsou získávány z vývozu založeném na konkurenceschopnosti díky nízkým mzdám nebo nucené pracovní síle. Po čtvrté, systematické odmítání konzultace se skupinami, které chtějí situaci změnit, i navzdory tomu, že tyto skupiny vyhrály jediné svobodné volby uskutečněné tímto režimem.
Prostřednictvím pomoci poskytnuté po povodních jsme si uvědomili, jak velmi se režim obává toho, aby cizinci neviděli na vlastní oči, jak špatná situace tu je, nebo aby neovlivnili obyvatelstvo. Domácí utečenci se musí rychle vrátit zpět do zpustošených vesnic, které ještě nebyly obnoveny, a to jedině z důvodu zabránění jejich kontaktu se vzbouřeným lidem. Ihned po katastrofě bylo prioritou uskutečnění referenda, hlavním důvodem kterého bylo trvalé odstavení demokratické opozice od moci prostřednictvím nepravdivého výsledku. Uvěznění lidí z politických důvodů je pro takový režim způsobem přežití. Vnější svět se musí postavit za tyto vězně a ostatní oponenty. Čína a Indie by měly udělat to samé, stejně jako Evropa.
Józef Pinior
autor. - (PL) Vážený pane předsedající, zde ve Štrasburku jsme diskutovali o situaci v Barmě během čtvrtkových odpolední v posledním období téměř každý měsíc. Před sebou ještě máme dvě zprávy týkající se situace v Barmě. První byla vypracována Meziparlamentní unií a druhá je zpráva od speciálního zpravodaje OSN pro oblast lidských práv v Barmě. Tyto zprávy jsou jednoznačné. Hovoří o věznění poslanců parlamentu, atentátech, hrozných podmínkách politických vězňů ve věznicích a katastrofální situaci civilizace v této zemi.
Jako Evropský parlament musíme vyvíjet tlak na orgány v Barmě. To, co je potřebné, aby se změnila situace v následujících týdnech a měsících, je společné jednání všech demokratických parlamentů ve světě, stejně jako spolupráce zemí, jako jsou Indie a Čína, při vyvíjení nátlaku na orgány v Barmě, abychom dosáhli skutečné zlepšení dané situace.
Rád bych hovořil o osudu poslanců parlamentu, kteří jsou v současnosti uvězněni v Barmě, těch poslanců parlamentu, kteří byli uvězněni na podzim roku 2007, a těch, kteří zmizeli nebo zemřeli za nevysvětlených okolností, když byli uvězněni, stejně jako ti, na které byl spáchán atentát a kteří zemřeli za záhadných okolností.
Zpráva předložená zpravodajem OSN je jasná. Okamžité propuštění Aun Schan Su Ťij by mohlo představovat začátek rozhovorů s barmskými orgány o demokracii a zlepšení situace v oblasti lidských práv v této zemi. Garantováním svobody pro politické vězně a v prvé řadě poskytnutí lékařské pomoci těmto vězňům je nejdůležitější, a to musíme prosadit před barmskými orgány.
Laima Liucija Andrikienė
Dnes mluvíme o Barmě, o tisících politických vězňů trpících ve věznicích, o Au Sxhan Su Ťij, charizmatické představitelce Národní ligy za demokracii. Strana pod jejím vedením vyhrála volby v roce 1990, a to 82 % hlasů, ale generálové řídící zemi odmítli respektovat vůli národa a Aun Schan Su Ťij je od té doby vězněna v domácím vězení 13 let.
"Využijte svoji svobodu, abyste podpořili naši," jak jednou řekla laureátka Nobelovy ceny. Nemám žádné pochybnosti o tom, že lid Barmy by zvítězil nad mocí generálů. Neexistují žádní nesmrtelní diktátoři, ale duch svobody je věčný.
Nemáme právo zůstat nestrannými, když jsme konfrontováni s barbarským, nelidským chováním. Ráda bych citovala Martina Luthera Kinga, který řekl: "Na konci si nebudeme pamatovat slova našich nepřátel, ale mlčení našich přátel."
Proto otázka, které dnes čelí Evropský parlament je: na čí straně jsme? Jsme na straně Aun Schan Su Ťij, na straně tisíců politických vězňů! Žádáme jejich okamžité propuštění, žádáme, aby byla v Barmě respektována lidská práva.
Genowefa Grabowska
jménem skupiny PSE. - (PL) Vážený pane předsedající, ještě neskončil rok a už tu máme třetí rozpravu o situaci v Barmě. Znovu vyzýváme vládu této země, aby respektovala lidská práva a základní humanitární normy v zacházení s vězni. Upozorňujeme na nepravosti, stěžujeme si, žádáme, naříkáme nad situací, uvalujeme sankce a zas a znova odsuzujeme režim v Barmě. Tento režim však ukazuje ohromující imunitu vůči tlaku mezinárodního společenství, ignoruje výzvy, jednoduše nedělá nic. Z tohoto důvodu jsem v rozpacích, když se mám vyjádřit k Barmě. Vidím naši bezmoc k dnešnímu dni, ale nejen naši, ale i bezmoc Evropského parlamentu a EU, a také všech zúčastněných včetně OSN.
Z tohoto důvodu si myslím, že čas na řeči je pryč. Musíme vyjádřit pevné požadavky, aby byl vyvinutý diplomatický tlak tak, aby byl prostřednictvím diplomatických postupů Rady Evropské unie a členských států režim přinucen jednat přiměřeně.
Ráda bych vyzvala k přijetí bodů sedm a deset usnesení, v kterých se požaduje proces národního smíření v této zemi.
Marcin Libicki
jménem skupiny UEN. - (PL) Vážený pane předsedající, diktátorství a režimy, které využívají násilí, nebo režimy, které pronásledují svůj lid málokdy padnou v důsledku nějakého obecného diplomatického tlaku. Samozřejmě, že souhlasím s paní Grabowskou v tom, že takový tlak je nezbytný. Tyto režimy mohou padnout, jen když vnitřní situace dospěje k tomu, že režim ztrácí podporu těch, na kterých závisí vnitřní politika. Z tohoto důvodu by mělo celé diplomatické úsilí na jedné straně směřovat k podpoře, i když slabé a sotva viditelné opozici, a na druhé straně by bylo dalším řešením, pokud by mezinárodní politické organizace a mezinárodní tlak byly podpořeny silou. Proto bych chtěl znovu zopakovat: Evropská unie by měla mít své vlastní síly, aby mohla zasáhnout v případech, jako je ten v Barmě.
Urszula Krupa
jménem skupiny IND/DEM. - Vážený pane předsedající, problém porušování lidských práv v Barmě se projednával při vícerých příležitostech v průběhu tohoto volebního období Evropského parlamentu. Naneštěstí, rozpravy a usnesení, které byly přijaty, nezměnily politickou ani sociální situaci v této zemi, kde od roku 1962 drží ve svých rukách moc armáda v jednom z neslavně vyhlášených politických režimů na světě.
Během posledních 40 let byly v této zemi uvězněny tisíce lidi, kteří byli pronásledováni a odsouzeni za svou politickou činnost. Tato krajina zažila katastrofy uštědřené nejen režimem. Lid Barmy je nucen pracovat a do armády jsou povolávány dokonce děti. Generální tajemnice Národní ligy za demokracii strávila třináct z posledních osmnácti let jako politická vězenkyně v domácím vězení. Nedávno bylo uvězněno 1 900 lidí - žijících v podmínkách, které nedodržují lidská práva - za vyjádření touhy po demokracii v Barmě, nebo dokonce za žádání humanitární pomoci, která byla nezbytná po úderu cyklonu.
Režim v Barmě nepronásleduje jen opozici. Kromě toho porušuje lidská práva tím, že znemožňuje poskytnutí humanitární pomoci po cyklonu, čimž ohrozil životy vlastních občanů. Právě tak nutil oběti katastrofy opustit dočasné tábory a vrátit se do domovů, které byly zničeny cyklonem. Výzvy generálního tajemníka OSN a ostatních organizací vyústily do dalších věznění a zabíjení týraných obyvatel.
Samozřejmě, podporujeme usnesení, které obsahuje nejen náš odpor vůči pronásledování laureátky Nobelovy ceny, ale také návrh na propuštění ostatních politických vězňů a zahájení vyšetřování pod záštitou OSN, obvinění ze zabíjení vězňů armádou během nedávné katastrofy.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Vážený pane předsedající, uplynul jeden rok od doby, kdy upozornilo poslední usnesení Evropského parlamentu na dramatickou vnitřní situaci v Barmě. Vládnoucí vojenský režim neudělal žádné kroky na cestě k demokracii. Generální tajemnice Národní ligy za demokracii strávila posledních 13 let v domácím vězení. Laureátka Nobelovy ceny Aun Schan Su Ťij, která byla též oceněna Evropským parlamentem Sacharovovou cenou, byla uvězněna bez soudního procesu, navzdory tlaku mezinárodních organizací. 1900 opozičních aktivistů je drženo v barmském vězení v nelidských podmínkách. Právě tak znepokojující jsou i zprávy o zavraždění 36 vězňů ve vězení v Rangúnu a těžká zranění dalších 70, která vznikla jako důsledek paniky způsobené cyklonem, který zdevastoval Barmu v květnu tohoto roku.
Vládnoucí režim má okamžitě zrušit všechna omezení svobody projevu a základních práv včetně zákazu nenásilné politické aktivity. Barma má zodpovědnost, aby poskytla pomoc obětem cyklonu a poskytla volný přístup mezinárodním humanitárním organizacím k postiženým regionům. Posilnění existujících ekonomických sankcí a kontrola nad přístupem junty k pomoci EU, stejně jako zintenzivnění politického tlaku ze strany sdružení ASEAN, by určitě zdokonalilo změny stabilizace situace v Barmě.
Zita Pleštinská
(SK) Souhlasím se svými předřečníky v tom, že k zemi, kde arogance totalitní moci nezná hranic, musí Evropský parlament zaujmout razantní postoj. Je nepochopitelný a odsouzeníhodný takový totalitní režim, který si z neštěstí vlastních občanů těží svůj vlastní kapitál.
Vážení kolegové, musíme využít všechny dostupné prostředky, abychom ve spolupráci s OSN pomohli obětem cyklonu Nargis. Vyzývám Radu, aby přijala další opatření a účinně zamezila juntě v přístupu k finančnímu systému EU. Na základě důkazů o pokračujícím porušování lidských práv v Barmě je nezbytné, aby EU podporovala demokratické síly v zemi a žádala o propuštění všech politických vězňů.
Marianne Mikko
(ET) Vážené dámy a pánové, dnes, v den 63. narozenin Aun Schan Su Ťij, barmské bojovnice za lidská práva a demokracii, bychom měli věnovat zvláštní pozornost tomu, co se děje v Barmě.
Barma se distancuje od demokratických hodnot děsivou rychlostí. Dosud strávila nositelka Nobelovy a Sacharovovy ceny Aun Schan Su Ťij 12 let a 239 dní v domácím vězení. Nemůže přijímat návštěvy, telefonovat, ani dostávat poštu.
Kromě této pozoruhodné ženy byly, z politických důvodů, uvězněny tisíce pokojných demonstrantů, a lidé tajně mizí. Barmská junta používá brutální násilí.
Musíme zvrhnout nedemokratické a brutální jednání barmské vojenské vlády. Čína musí přestat podporovat Barmu. Au Schan Su Ťij a ostatní političtí vězni mají být propuštěni ihned, to znamená dnes. Vzdor Barmy vůči OSN a mezinárodnímu společenství nesmí pokračovat.
Ewa Tomaszewska
(PL) Vážený pane předsedající, okolo 1900 lidí je vězněných ve velmi špatných podmínkách za vyjádření podpory zavedení demokracie v Barmě. Desítky účastníků protestů zmizely beze stop. Aun Schan Su Ťij strávila třináct let v domácím vězení bez soudního procesu, což je protizákonné dokonce i v Barmě. Tucty dalších lidí, obětí cyklonu Nargis, byly uvězněny, protože žádaly humanitární pomoc. Vězni v Rangúnu byli navíc ostřelováni, když cyklon zasáhl vězení. Vyzýváme orgány v Barmě, aby zrušily zákazy mírových aktivit a aby okamžitě osvobodily politické vězně. Očekáváme, že proběhne vyšetřování vražd politických vězňů během úderu cyklonu Nargis.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Vážený pane předsedající, navzdory obrovskému zájmu o situaci v Barmě ze strany celého světa, stejně jako různých mezinárodních institucí a organizací, nebylo dosaženo žádných změn v této zemi. Tisíce lidí jsou stále uvězněny v hrozných podmínkách, protože se postavily za demokracii nebo protestovaly proti referendu o ústavě, jehož výsledky nemohou být považovány za spolehlivé. Vojenský režim se stává agresivnějším ve vztahu k politickým vězňům. Šance, že orgány v Barmě by začaly diskusi s opozicí a s mezinárodními organizacemi jsou velmi málo pravděpodobné. Proto je velmi důležité zavést účinné sankce a použít tlak na tamější režim se zapojením tolika zemí, kolik je to jen možné.
Filip Kaczmarek
(PL) Vážený pane předsedající, sotva osm dní po cyklonu donutil barmský režim zemi, svou vlastní zemi, k referendu. Referendum o kritizovaném a kontroverzním návrhu ústavy. A výsledek? Absurdní, jakoby byl přímo převzat ze starého komunistického období: 99% účast, přičemž 93 % zúčastněných podpořilo novou ústavu. Je to vzor nepravděpodobnosti, to je všechno, co můžeme o těchto výsledcích říci.
Jsem přesvědčen, že režimy jako je i ten v Barmě, musí dřív nebo později padnout a Evropská unie má tomuto pádu napomoci.
Charlie McCreevy
člen Komise. - Vážený pane předsedající, paní komisařko Ferrerová-Waldnerová tady, bohužel, dnes není přítomna, takže budu - jejím jménem - s vámi sdílet pár postřehů o situaci v Barmě.
Návrh usnesení Evropského parlamentu se zaměřuje na politickou situaci a především na pokračující zadržování politických vězňů. Dřív než přejdeme k této problematice, bych vás rád informoval o aktivitách Komise v reakci na cyklon, který zdevastoval deltu řeky Ayeryawaddy před šesti týdny.
Reakce Komise na cyklon byla rychlá a významná: schválili jsme 17 milionů eur v rámci humanitární pomoci včetně 5 milionů eur na potravinovou pomoc. Též jsme zahájili mechanizmus ochrany obyvatelstva - spolupráce s členskými státy EU, které se k tomuto mechanizmu připojily, probíhala velmi dobře. Pokryli jsme čištění vody, lodní dopravu, základní zdravotní péči a ostatní důležité oblasti v souvislosti se stavem po katastrofě.
Humanitární pohotovost se nekončí. Dosud přibližně polovina lidí, kteří zůstali naživu a podařilo se je zastihnout, to je jeden milion, je stále v zoufalé situaci. Přístup do oblastí postižených katastrofou a distribuce pomoci není bezproblémová. Je to spojeno s velikostí území katastrofy, jako i s byrokracií. Naši pracovníci v terénu Barmy hlásí postupně lepší spolupráci ze strany orgánů. Naše vlastní humanitární aktivity pokračují s přiměřenou účinností. Zjišťujeme, že mezinárodní mimovládní organizace jsou v složitější situaci, co se týče přístupu do postižených oblastí.
Země sdružení ASEAN převzaly vedení spolupráce vnější pomoci. Jsou členem takzvaného "tripartitního mechanizmu", který obsahuje země sdružení ASEAN, vládu Barmy a OSN.
Vláda vydala nové direktivy pro vnější pomoc. Zatím nemáme žádné důkazy, že se používají na zmenšení prostoru na doručování pomoci.
Pro nás je cyklon a jeho hrozné důsledky jen humanitární záležitostí. Bráníme pojem humanitární pomoc založený na potřebách.
Pokud jde o politickou situaci v Barmě, zdá se, že vláda je odhodlaná přistoupit k svému takzvanému "plánu k demokracii". Přečetli jsme si tento plán a považujeme ho za pevně kontrolovaný, pomalý přechod směrem k civilní vládě, ve které hraje armáda stále dominantní úlohu. Zdá se, že vláda je odhodlaná splnit to, a to vlastním tempem a bez ohledu na názory a komentáře zvenčí. Reálně, těžko existuje nějaká alternativa.
Národní smíření bude vyžadovat dialog přístupný pro všechny. Takový dialog se nemůže konat s politickými účastníky, kteří jsou ve vězení nebo v domácím vězení. Z tohoto důvodu pokračujeme v úsilí o propuštění všech politických vězňů. Moje kolegyně paní komisařka Ferrerová-Waldnerová veřejně prohlásila, že vláda zmeškala svoji šanci na vyslání signálu na smíření v době národního ohrožení, když vláda znovu prodloužila domácí vězení Aun San Su Ťij.
Obyvatelé Barmy si zaslouží vládní systém, který se zaměří na hospodářský a sociální rozvoj, a na účast voličů v politickém procesu. Co se týče Evropy, vyjádření našeho rozhořčení a izolace země určitě není vhodná reakce. Lid Barmy by neměl platit za špatnou politickou situaci v zemi. Zaslouží si víc.
Na závěr bych rád zdůraznil naše odhodlání pečlivě sledovat situaci v Barmě. To zahrnuje pokračování v úsilí o propuštění všech politických vězňů a úsilí o dialog přístupný pro všechny včetně politických stran a etnických skupin.
Pokračujme ve vyváženém přístupu. Nejsme pro konfrontaci jen v zájmu konfrontace. Náš konečný cíl zůstává, napomoci mírové proměně na zákonnou civilní vládu. Z tohoto důvodu jsme plně nápomocni dobrým službám generálního tajemníka OSN a jeho samostatného vyslance pro Barmu.
Zájem barmského lidu bude nejlépe uspokojen vyváženou politikou včetně značné pomoci. Komise pečlivě vybrala oblasti pomoci, v kterých je třeba pomoci té nejzranitelnější třídě společnosti. Už jsme podstatně zvýšili financování a doufáme, že - ve spolupráci s ostatními dárci - celková finanční úroveň může dosáhnout stejnou úroveň, jaká je věnována na jednoho obyvatele ve srovnatelných zemích, jako je Laos a Kambodža. Barmské obyvatelstvo si zaslouží lepší budoucnost.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se uskuteční na konci rozpravy.


2. Situace v Bangladéši (hlasování)
Před hlasováním o první části bodu odůvodnění K
Thomas Mann
(DE) Pane předsedající, jen maličkost - abychom nahradili frázi "dne 21. prosince 2008" frází "na třetí týden prosince 2008". To bude přesné datum. Je to maličkost, ale měli bychom se držet faktů.
(Ústní pozměňovací návrh byl přijat.)


3. Barma
Předsedají
Dalším bodem programu je rozprava o šesti návrzích usnesení o Barmě .
Véronique De Keyser
Pane předsedající, situace v Barmě se nadále zhoršuje. Je třeba připomínat týraní vlastních lidí barmskou vládou, nekonečné věznění držitelky Sacharovovy ceny Aun Schan Su Ťij a její násilné vystěhování na základě falešného obvinění před nadcházejícími volbami?
Barmská vláda přislíbila přechod k demokracii v sedmi etapách, vedoucí nakonec k volbám. Pokud by se ovšem tyto volby konaly podle ústavy vytvořené vojenskou juntou, jak se zdá, že tomu bude, jediným výsledkem bude legitimizace pěti desetiletí vojenského režimu a zajištění 25 % parlamentních křesel pro armádu. Vyzýváme mezinárodní společenství, včetně Číny, Indie a Ruska, aby pokračovalo ve společném úsilí a vyvíjelo tlak na barmskou vládu, aby zastavila vážné porušování lidských práv páchaných v této zemi, aby se oznámený přechod k demokracii nestal politickou fraškou.
Filip Kaczmarek
Pane předsedající, vyhlášení prvních voleb za 20 let, v kterékoliv zemi, nás obvykle naplňuje optimismem. Vzbuzuje naději, že budou zavedeny změny a dojde k demokratizaci země. Bohužel, málokdo z nás a z obyvatel Barmy věří, že volby, které se zde mají konat koncem roku, budou demokratické a čestné, nebo že přinesou skutečnou změnu. Barmský režim představuje problém, se kterým bojujeme dlouhé roky. V našem usnesení odsuzujeme četná porušování lidských práv a občanských svobod, ke kterým v Barmě každodenně dochází. Dosud nevíme, co máme občanům Barmy říci o tom, jak brutálním činům režimu zamezit. Podle mého názoru mohou výsledky přinést pouze společná opatření. Společná - koho mám na mysli? Kdo by měl přijmout opatření? Sousední země? Země, které mají s režimem rozsáhlé obchodní vztahy a výměnu zboží a nepřímo ho financují, jinými slovy Rusko a Čína? Samozřejmě že Evropská unie, Spojené státy a OSN - s touto skupinou partnerů můžeme dosáhnout změny.
Marie-Christine Vergiat
Pane předsedající, Barma žije od roku 1962 pod jhem vojenské junty, která je jedním z nejrepresivnějších režimů na světě. Poslední demokraticky zvolení poslanci parlamentu byli zvoleni roce 1990. Všichni byli uvězněni nebo donuceni rezignovat. V zemi je registrováno 2 000 politických vězňů, mezi nimi více než 230 buddhistických mnichů, kteří se v září 2008 zúčastnili mírových pokojných demonstrací a od té doby jsou ve vězení.
Několik desítek tisíc - já bych řekla stovek tisíc - barmských imigrantů žije v Thajsku, Indii, Bangladéši a Malajsii v podmínkách, které jsou často více než svízelné, a jsou vystavení nelegálnímu obchodování. Desítky tisíc lidí byli proti své vůli vysídleni. V takové situaci jsou obzvláště ohroženi novináři. V současné době je ve vězení nejméně 14 novinářů a chtěla bych vyzdvihnout případ Hla Hla Win, pětadvacetileté novinářky, která byla odsouzena k 27 letům vězení za nelegální dovoz motocyklu, protože se odvážila navštívit buddhistický klášter.
Junta skutečně vyhlásila nové volby. Podobně jako paní De Keyserová se domnívám, že jejich jediným účelem je legitimizovat stávající vládu. K výsledkům můžeme být jedině skeptičtí.
Dnes hodláme znovu důrazně odsoudit systematické porušování lidských práv v Barmě a vyzvat barmskou vládu k dialogu a okamžitému ukončení praktik, kdy jsou do armády verbováni děti. Hodláme znovu vyzvat čínskou, indickou a ruskou vládu, aby uplatnily svůj vliv. Vybízím vás však, paní komisařko, abyste byl naším mluvčím v Komisi a Radě a abyste požadoval, aby Evropská unie pokračovala v restriktivních opatřeních vůči barmské vládě, protože kromě slov, nemáme nejmenší hmatatelný důkaz demokratické diskuse. Vyzýváme vás, abyste vyhodnotil účinnost přijatých opatření a učinil vše pro zajištění, že civilní obyvatelé ...
(Předsedající přerušil řečníka)
Charles Tannock
autor. - Pane předsedající, za ta léta jsem ztratil v tomto Parlamentu spoustu času diskusemi o závažnosti a zhoršování situace v oblasti lidských práv v Barmě, ale pokud se stále pokoušíme změkčovat naši rétoriku vůči brutální vojenské juntě, musíme se jen porozhlédnout po našem vlastním Parlamentu a připomenout si, proč potřebujeme udržovat a zvyšovat tlak na generály. Samozřejmě mám na mysli Aun Schan Su Ťij, přední představitelku opozice a nositelku Nobelovy ceny, jejíž obraz je vystaven na prominentním místě v prostorách Parlamentu v Bruselu i ve Štrasburku. Je jí nepřetržitě odpírán hlas, stejně jako jejím zastáncům. To nejmenší, co můžeme udělat, je hlasitěji se jich zastat a slíbit jim neochvějnou podporu v jejich poslání dosáhnout v Barmě trvalé demokratické změny.
Upozorňujeme také na osud menšiny Rohingů, kteří, jsou znovu a znovu vystavováni kruté diskriminaci a perzekuci ze strany armády a z nichž mnozí byli nuceni uprchnout do sousedního Bangladéše. Generálové mohou jednoduše ignorovat naše žádosti, ale to je nečiní méně cennými, protože jako demokraté máme svatou povinnost odsoudit takovou krutost, kdekoliv na světě se s ní setkáme.
Raül Romeva i Rueda
autor. - (ES) Pane předsedající, před několika měsíci jsem měl příležitost navštívit některé z tisíců uprchlíků na hranici mezi Thajskem a Barmou, kteří nyní doufají, že se budou moci vrátit do svých domovů. V některých případech jen doufají, že přežijí do druhého dne.
Také jsme se setkali s některými opozičními skupinami, mezi nimi s Národní ligou pro demokracii, jejíž čelní představitelkou, jak již bylo řečeno, je držitelka Sacharovovy ceny Aun Schan Su Ťij.
Při několika příležitostech jsem byl žádán, abych byl velmi opatrný a nepodporoval volby vycházející z ústavní reformy, kterou provedla sama vojenská junta, za podmínek podobných těm současným, kdy nepochybně dochází k porušování základních práv svobody vyjadřování a shromažďování, které také jasně ohrožují změny, transformaci a demokratickou reformu v této zemi.
Je pravda, že došlo k určité změně. Je pravda, že v roce 2009 byly propuštěny stovky vězňů; ovšem jen málo z nich bylo ve skutečnosti politickými vězni.
Vážným problémem je, že v Barmě je stále ještě více než 2 100 politických vězňů. V tomto kontextu je nemožné uvažovat o svobodných, spravedlivých volbách.
Proto je nezbytné nejprve uvažovat o tom, že pro konání voleb musí být vhodné prostředí. Jakýkoliv dialog, který nám umožní zlepšit situaci, bude vítaný, ale pouze na základě toho, že tyto osoby budou bezpodmínečně propuštěny a bude zaručeno, že uprchlíci se budou moci vrátit domů. V tomto ohledu musím přímo apelovat na Komisi. Pokles finančních prostředků, které jsou určeny pro tuto oblast a pro tyto uprchlíky, vzbuzuje velké obavy. Jde o naléhavé potřeby. Mluvíme o tisících lidí, kteří potřebují pomoc. Z tohoto důvodu se domnívám, že by bylo dobře se vyhnout krácení těchto rozpočtů.
Thomas Mann
jménem skupiny PPE. - (DE) Pane předsedající, situace v oblasti lidských práv v Barmě se dramaticky zhoršila: politická represe doprovázená vojenským a sexuálním násilím, systematické verbování dětí do armády, 2 000 politických vězňů. První, domněle svobodné volny, které se mají konat na podzim tohoto roku, jsou totální fraškou. Opoziční strany je po právu hodlají bojkotovat. Zvláště znepokojující je situace Rohingů, z nichž více než 200 000 žije v uprchlických táborech. Mnoho jich uprchlo do sousedního Bangladéše a na cestě byli brutálně pronásledováni.
Velmi vítám ochotu Bangladéše přijmout Delegaci EP pro vztahy se zeměmi jižní Asie, aby mohla zjistit fakta. Zítra letíme do Dháky, abychom přímo na místě získali informace o situaci v Cox's Bazaru v regionu Bandarban. Již je ovšem jasné, že aby pronásledovaní Rohingové přežili, potřebují komplexní mezinárodní ochranu. Evropská unie musí trvat na odsouzení chování barmské vlády, dokud se nezačnou objevovat známky pokroku směřujícího k demokracii.
Justas Vincas Paleckis
jménem skupiny S&D. - (LT) Podobně jako můj kolega pan Charles Tannock bych chtěl říci, že v tomto Parlamentu, který je bohužel v tuto hodinu vždy poloprázdný, to není poprvé, kdy diskutujeme o otřesné situaci v oblasti lidských práv v Barmě. Nedávno jsem o tom sám mluvil.
Rád bych věřil, že po dnešní rozpravě bude mít hlas Evropského parlamentu a Evropské unie větší účinek. Proč? Protože zde poprvé hovoříme o lidských právech ve světě nyní, když máme Lisabonskou smlouvu a s tím spojené funkce - mezi jinými, vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku paní Catherine Ashtonovou, schválenou Parlamentem. Nyní má Evropská unie větší možnost mít přímý vliv na situaci v Barmě i na situaci v jiných zemích, kde jsou porušována lidská práva.
V předvečer voleb v Barmě věřím, že budeme schopni něčeho dosáhnout, jedině když budeme naše kroky koordinovat s velkými státy: Čínou, Indií, USA a Ruskem.
Tomasz Piotr Poręba
Pane předsedající, až dosud neměly výzvy mezinárodního společenství k dodržování lidských práv v Barmě prakticky vůbec žádný výsledek. V barmských věznicích jsou stále tisíce politických vězňů a armáda pokračuje v páchání vražd, mučení a zatýkání. Přední představitelka opozice, nositelka Nobelovy ceny Aun Schan Su Ťij, byla po mnoho let v domácím vězení a byla také odsouzena k tříletému trestu vězení. Junta tak chce zabránit tomu, že by se mohla zúčastnit nadcházejících voleb.
Barma také figuruje na předním místě ostudného seznamu zemí, ve kterých dochází k perzekuci zástupců náboženských menšin, včetně křesťanů. Podle záměrů junty by Karenové, kteří jsou křesťany, měli úplně zmizet z barmského území. Minulý rok karenští uprchlíci prchající před represí našli útočiště v Thajsku. V současné době thajská vláda přes mezinárodní protesty připravuje nucenou repatriaci a masovou deportaci více než 4 000 Karenů, kteří potom budou vystaveni dalšímu špatnému zacházení. Je naší povinností, nás v Evropském parlamentu, dožadovat se práv náboženských menšin, včetně křesťanů, na celém světě.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Pane předsedající, co se týká lidských práv, Barma je jednou z nejvíce nestabilních zemí na světě. Seznam porušování lidských práv je nekonečný a nezdá se, že by se situace zlepšovala.
V našem usnesení jsme vyzvedli jen některé otázky. Mám pocit, že jeho hlavním účelem je dát jasně najevo, že víme a stále sledujeme, co se v Barmě děje.
Je také třeba, abychom vyjádřili naše poděkování Thajsku, které stáhlo své znepokojivé rozhodnutí vrátit uprchlíky do Barmy. Minulý týden jsem několikrát navázala kontakt s Thajskem, poté co oznámilo plány na vrácení těchto lidí. Karenským uprchlíkům hrozily nucené práce, mučení, možný nucený odvod do armády a zaminování země v oblasti, ze které uprchli. S pocitem úlevy jsem vyslechla, že se Thajsko po víkendových rozhovorech s organizacemi na ochranu lidských práv a mezinárodním společenstvím rozhodlo svých plánů na vrácení uprchlíků vzdát. Doufám, že EU společně se zbytkem mezinárodního společenství bude schopná co nejdříve nabídnout Thajsku pomoc a hledat alternativní řešení problému karenských uprchlíků.
Marc Tarabella
(FR) Pane předsedající, paní komisařko, Barma je znovu ústředním bodem návrhů usnesení Evropského parlamentu o porušování lidských práv. Opět se vyslovujeme pro odsouzení situace v zemi, v níž, jak se zdá, nedochází k žádnému zlepšení způsobu zacházení s občany a která velice potřebuje demokratizaci.
Zatímco v jiných zemích došlo v průběhu let k pokroku, Barma nadále volně porušuje základní práva svých občanů. Aun Schan Su Ťij, přední představitelka a symbol opozice, je stále v domácím vězení, celé populace byly vysídleny, děti jsou násilně verbovány do armády a lidé, kteří oponují režimu, jsou posílání do vězení. Existuje příliš mnoho příkladů, než aby je zde bylo možné vyjmenovat.
Doufáme, že nadcházející volby proběhnou svobodně a že opoziční strany a kdokoliv se bude chtít voleb zúčastnit , bude moci toto základní právo uplatnit. Doufáme také, že pozorovatelé budou moci ověřit svobodný průběh těchto voleb a že volby nebudou poznamenány žádným protiprávním jednáním a vojenská junta nevyužije volební urny k vlastní legitimizaci.
Monica Luisa Macovei
Pane předsedající, vojenská junta vládne zemi prostřednictvím represí a hrubě a systematicky porušuje lidská práva. Jako zvolená zástupkyně občanů požaduji svobodné a spravedlivé parlamentní volby v roce 2010, aby Barma měla legitimní vládu. Současný požadavek mít v parlamentu nejméně 25 % zástupců armády vybraných velitelem branné moci je mimo jakoukoliv rozumnou představu, jak má vypadat legitimní vláda.
Zadruhé, připomínám, že vláda vojenské junty v roce 2005 podepsala Úmluvu Organizace spojených národů proti korupci, ale neratifikovala ji. Ratifikace by ovšem měla být považována pouze za první krok: v boji proti korupci je rozhodující její plnění. Korupce přináší chudobu a beztrestnost.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Pane předsedající, když se Barma rozhodla poprvé za 20 let uspořádat parlamentní volby, může to znamenat určitý krok kupředu v procesu demokratizace, pokud volby plánované na tento podzim budou poctivé. Jinými slovy, volby musí být především všeobecné, kdy bude moci volit každý dospělý občan, včetně nositelky Nobelovy ceny Aun Schan Su Ťij a 2 000 dalších opozičních aktivistů, kteří jsou v současné době vězněni z politických důvodů. Za druhé, voleb se musí zúčastnit také několik milionů Barmánců, kteří v obavách z mučení a smrti uprchli do Thajska, Bangladéše nebo Indie. Mělo by jim být umožněno volit v jejich původním bydlišti. Za třetí, příslušníci barmské armády by neměli mít zaručeno 25 % křesel v parlamentu, protože je to v rozporu se základním demokratickým mechanismem a od samého počátku to zkresluje výsledky voleb. Konečně barmská vláda musí respektovat pravidlo tajné volby a musí umožnit monitorování voleb mezinárodními pozorovateli a barmskými sdělovacími prostředky.
Pokud vláda v Barmě bude tyto požadavky ignorovat, myslím, že bude naprosto nezbytné pokračovat v restriktivních opatřeních proti režimu v souladu s článkem 16 usnesení.
Csaba Sógor
(HU) Vojenská junta slíbila uspořádat v roce 2010 svobodné, demokratické volby. To je pro mezinárodní společenství důležité a EU by měla samozřejmě nadále na juntu vyvíjet tlak, aby se opravdu uskutečnil přechod k demokracii. Musíme se také ujistit, že ve volbách budou náležitě zastoupeny početné etnické minority žijící v Barmě. Tím by se mohlo skoncovat s opakujícími se etnickými konflikty. Čína má pravděpodobně nejlepší pozici, aby se mohla postavit za čínské menšiny, ale především by si měla vážit vlastních menšin: Tibeťanů a Ujgurů. EU může být věrohodná a může vyvíjet účinný tlak, jedině když zajistí, že práva menšin budou respektována ve všech jejích členských státech. Pokud na území Evropské unie existují jazykové zákony, a to nemluvím pouze o Slovensku, pokud se na území Evropské unie znovu oživuje pravidlo kolektivní viny způsobem, který je v rozporu s výsledky druhé světové války, a pokud je na území Evropské unie popírána pouhá existence menšin, jejich mateřský jazyk a jejich práva, Evropská unie nemůže být věrohodná, když se snaží vyvíjet tlak, a také nemůže být úspěšná.
Andreas Mölzer
(DE) Pane předsedající, paní komisařko, dramatické zhoršování situace v oblasti lidských práv v Barmě způsobené vojenskou juntou přináší další brutální krveprolití. Perzekuce náboženských skupin, etnické čistky a vyhánění ze země, zatýkání, únosy a věznění tisíců politických odpůrců režimu je na denním pořádku. Nová ústava a nyní předstírané plánované volby samozřejmě situaci žádným způsobem nezlepší.
Evropské delegace a pokrytecká usnesení Parlamentu ve skutečnosti také ničeho nedosáhnou. Co bychom z hlediska praktické politiky měli dělat, je soustředit veškeré síly Unie k přesvědčování Číny, Indie a Ruska, aby svojí politickou váhou přispěly k tlaku na barmskou vládu, aby zlepšila situaci v oblasti dodržování lidských práv v této zemi. EU by také měla apelovat na země sousedící s Barmou, aby uplatnily svůj vliv a tlačily na zlepšení situace v oblasti lidských práv.
Cristian Dan Preda
(RO) Někdo dříve zmiňoval, že jsme v tomto již Parlamentu o Barmě jednali. Myslím, že je třeba, abychom v debatě o Barmě pokračovali, protože Barma zůstává jednou z nejrepresivnějších a nejuzavřenějších společností na světě. Jak prokázaly různé agentury a organizace OSN zabývající se ochranou lidských práv, systematické porušování práv jednotlivců je nadále pro život v této zemi charakteristické.
Současným trendem je zavírat lidi za vyjadřování politických názorů. Byly zaznamenány také násilné, represivní činy proti opozici, ať už proti studentskému hnutí nebo proti společenství buddhistických mnichů.
Myslím, že v tomto okamžiku není možné uvažovat o organizaci voleb, protože, v první řadě je třeba zahájit proces konzultací, do kterého budou zapojeny všechny politické strany. Jinak, bez svobodného, transparentního a všem přístupného procesu, zůstane demokracie v Barmě fraškou inscenovanou vojenským režimem.
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Pane předsedající, jak poslanci velmi jasně zdůraznili, v Barmě nadále dochází k závažnému porušování lidských práv. Vojenská vláda nereaguje na mezinárodní výzvy k zastavení tohoto porušování lidských práv a nepropustila politické vězně, v to počítaje Aun Schan Su Ťij. Zvýšil se tlak na menšinu Rohingů, kteří jsou nuceni opouštět zemi, a dále se zhoršují sociálně ekonomické podmínky. Odhaduje se, že 80 % obyvatel žije ve venkovských oblastech, kde se objevují vážné problémy v zemědělství a produkci potravin.
EU několikrát vydala usnesení odsuzující porušování lidských práv. EU také zpřísnila sankce a současně vyvíjíme tlak na sousedy Barmy/Myanmaru - ASEAN, Čínu a Indii - aby také vyvíjely diplomatický nátlak, a některé ze sousedních zemí tak činí. Kromě toho EU silně podporuje úsilí Organizace spojených národů. Tato opatření přinesla vojenské vládě potíže, ale nepodařilo se změnit její chování.
Nyní vojenská vláda slíbila, že v roce 2010 uspořádá volby, jako krok k postupnému předání moci. Tyto volby můžeme hodnotit, až bude vydán volební zákon a budeme vidět, zda jsou připraveny jasné a spravedlivé podmínky pro hlasování. Mezitím EU chce jednat se současnou vládou a přesvědčit ji, aby využila příležitosti voleb ke změně situace a zahájila novou, pozitivní etapu v historii Barmy.
Tím chci jasně říci, že EU nechce izolovat Barmu. Jsme prakticky největšími poskytovateli humanitární a související pomoci této zemi. Podstatná část naší pomoci jde na venkov - zejména do delty - která se stále ještě zotavuje z cyklónu Nargis. Pomoc jde také do uprchlických táborů u thajské hranice. Měli bychom si také uvědomit, že zpráva zvláštního zpravodaje Organizace spojených národů hovoří velmi jasným jazykem. Podporujeme zvláštního zpravodaje Organizace spojených národů a jsme připraveni mu pomoci.
Ale uvědomujeme si také, že přímé aktivity ve věci lidských práv v Barmě jsou sotva možné. EU například nebude pozvána jako pozorovatel voleb, takže musíme využívat nepřímých opatření. Proto je obrana lidských práv součástí všech našich programů pomoci. Abychom mohli prosazovat naše hodnoty - rozvoj lidských práv, dialog - potřebujeme vyslat velmi jasné poselství. Dnes spojený Parlament toto velmi jasné poselství má k dispozici, a jsem si jista, že bude vyslyšeno. Jsem si také jista, že bychom neměli náš úkol připomínat Barmě její povinnosti neměli delegovat na sousední země. Musíme sami zůstat angažovaní. Musíme o lidských právech jednat s příslušnými představiteli a budeme v tom pokračovat.
Předsedající
Rozprava je ukončena. Hlasování se bude konat po ukončení rozpravy.
Písemná prohlášení (článek 149 jednacího řádu)
Maria Da Graça Carvalho
Barma nadále zažívá velmi obtížnou situaci, co se týče lidských práv, protože barmští činitelé dávají přednost udržení moci před tím, aby obyvatelstvo přežilo. Chtěla bych vyjádřit svoji solidaritu s utrpením barmských obyvatel utlačovaných vojenskou juntou, která neustále porušuje lidská práva, když používá nucené práce, nelegální obchodování s lidmi, dětskou práci a sexuální násilí. Je nezbytné, aby političtí vězni, včetně vedoucí představitelky opozice a Národní ligy pro demokracii Aun Schan Su Ťij, která byla v roce 1990 vyznamenána Sacharovovou cenou Evropského parlamentu a roce 1991 Nobelovou cenou, byli okamžitě propuštěni, aby mohli přispět k podpoře svobodných, spravedlivých a transparentních voleb v roce 2010. Z tohoto důvodu apeluji na Evropskou unii, aby přijala promyšlenou strategii a rozvíjela vztahy se sousedními zeměmi, zejména s Čínou a Indií, s cílem prosadit v Barmě transparentní volby.


Plán práce
Předseda
Bylo rozdáno konečné znění návrhu pořadu jednání tohoto dílčího zasedání, který vypracovala Konference předsedů na svém zasedání ve čtvrtek dne 29. ledna 2009 podle článků 130 a 131 jednacího řádu. Byly navrženy následující změny:
Pondělí: Paní Roureová stáhla žádost o krátké přednesení své zprávy o minimálních normách pro přijímání žadatelů o azyl v členských státech. O zprávě se tedy bude hlasovat ve čtvrtek.
Čtvrtek: Skupina Unie pro Evropu národů požádala, aby byl bod o situaci na Filipínách nahrazen bodem nazvaným "Odmítnutí vydání Cesareho Battistiho Brazílií".
Roberta Angelilli
jménem skupiny UEN. - (IT) Pane předsedo, po konzultaci s mnoha kolegy poslanci bych vás chtěla požádat o změnu v pořadu jednání v tom smyslu, jak jste ji právě uvedl. Konkrétně bych ráda, aby byla věc Battisti zařazena mezi naléhavé záležitosti.
Před několika dny totiž brazilská vláda rozhodla, že odmítne vydat teroristu Cesareho Battistiho, který byl odsouzen k doživotnímu trestu za spáchání čtyř vražd, a udělila tomuto vrahovi status politického uprchlíka. Toto rozhodnutí je nejen potupné pro italské soudnictví a orgány, ale je také urážkou památky obětí a jejich rodin, a veřejnost je jím pobouřena.
To je důvod, proč by tato žádost, mimo jiné, měla být podle mého vyslyšena, a také proto, že původně žádost vznesli nejvyšší italští představitelé včetně prezidenta republiky pana Napolitana. Takové je tedy zdůvodnění této žádosti.


Plán práce
Předseda
Byla vám rozdána konečná verze návrhu programu schůze ve znění vypracovaném Konferencí předsedů na jejím zasedání ve čtvrtek 23. září 2010, v souladu s článkem 140 jednacího řádu. Na základě dohody s politickými skupinami bych chtěl Parlament informovat o návrzích na provedení následujících změn:
(Pro tyto změny je většina politických skupin a v některých případech dokonce rozhodná většina)
Středa
Přidání nového bodu do programu zasedání: prohlášení Rady a Komise o ustanoveních Lisabonské smlouvy v sociální oblasti, a to po společné rozpravě o biologické rozmanitosti.
Stažení otázky k ústnímu zodpovězení ohledně kontejnerů ztracených v moři a náhrady škody z programu zasedání.
Čtvrtek
Hlasování započne v 11:30.
Stažení hlasování o zprávě pana Maňky o návrhu opravného rozpočtu č. 2/2010, část druhá, neboť Rada nezaujala k této otázce stanovisko, a tak se rozprava nemůže konat, z programu zasedání.
Corien Wortmann-Kool
jménem skupiny PPE. - Pane předsedo, skupina PPE vždy vítá dobré a důkladné diskuse o sociálních otázkách v průběhu našich plenárních zasedání, ale musí být dobře připraveny.
To bylo důvodem, proč většina v Konferenci předsedů původně rozhodla, že návrh skupiny socialistů a demokratů projednávat služby obecného zájmu v lisabonské agendě a veřejné služby v Lisabonské smlouvě má být nejprve projednán ve Výboru pro zaměstnanost a sociální věci. Souhlasíme s tím, neboť jde o velmi komplikované téma.
Rozumím tomu, že byl změněn název a že liberálové změnili svůj postoj, ale podstata je stále velmi komplikovaná a my si stále přejeme prodiskutovat ji nejprve ve Výboru pro zaměstnanost, protože je to velmi důležitá a složitá diskuse. Nechceme se stavět proti, ale toto je důvod, proč se stále zdržujeme hlasování o této otázce.
Předseda
Děkuji vám, paní Wortmann-Koolová, za vaše vysvětlení. Znamená to, že tento bod je na pořadu jednání, ale skupina Evropské lidové strany (Křesťanští demokraté) se zdržuje hlasování. Většina ostatních politických skupin si přála, aby byl tento bod zařazen na program jednání.
(Plán práce byl tímto schválen)
(Zasedání bylo na několik minut přerušeno)


14. Rozpočtové pokyny na rok 2010, oddíl III - Komise (
Před hlasováním o bodu 13:
László Surján
zpravodaj. - Pane předsedající, v zájmu usmíření bych chtěl předložit ústní pozměňovací návrh bodu 13, který již byl rozdán. Text zní: "[...] pokud se týká vnitřní bezpečnosti, zejména boje proti terorismu, přistěhovalectví, demografickým změnám [...]", namísto starého znění: "[...] stejně jako vnitřní bezpečnosti, zejména ve smyslu přistěhovalectví, boje proti terorismu, demografickým změnám [...]".
Chtěl bych požádat Parlament, aby tento ústní pozměňovací návrh podpořil.
Anne E. Jensen
Pane předsedající, v textu hlasovacího lístku je čárka mezi slovy "terorismu" a "přistěhovalectví", zatímco jsme se dohodli na středníku. Nemohl jste to slyšet, když pan Surján tento text četl. Mezi "terorismu" a "přistěhovalectví" bychom rádi měli ten středník.
Hannes Swoboda
Pane předsedající, hovoříme zde o "diverzifikovaných přepravních trasách plynu" a já bych rád dodal, že také o výrazu "a zdrojích", protože:
Není to pouze plyn, ale i zdroje plynu, co by mělo být diferencováno, a to by zde mělo být obsaženo. Bude-li tento pozměňovací návrh zamítnut, mělo by to být zohledněno v původním textu.
László Surján
zpravodaj. - Pane předsedající, nemám námitky k ústnímu pozměňovacímu návrhu pana Swobody, který se týká původního textu. V každém případě mi útvar pro předkládání pozměňovacích návrhů sdělil, že je tento pozměňovací návrh platný pouze pro text v pozměněném znění. Nebude-li tomu tak, podporuji, aby byl tento ústní pozměňovací návrh součástí původního textu. Proto ti, kdo se budou řídit mou radou, budou hlasovat proti první části v tomto pátém hlasování, a poté se uskuteční zvláštní hlasování, které není na hlasovací listině, o tomto pozměňovacím návrhu, jejž podporuji.
Hannes Swoboda
Pane předsedající, ústní pozměňovací návrh platí pro oba případy, ale je mi známo, že skupina PPE-DE bude o dílčím hlasování hlasovat odlišně, takže se nezmění nic, připouštím.
László Surján
Pane předsedající, nehlasovali jsme o ústním návrhu pana Swobody, takže přeje-li si Parlament podpořit jeho pozměňovací návrh, měli bychom hlasovat o tom, je-li stále platný pro původní text. Jinak bychom hlasovali čtyřikrát a zamítli ho, což vyžaduje pět hlasování.
Předsedající
Ústní pozměňovací návrh byl začleněn do prvního ze čtyř hlasování. To stojí na hlasovací listině. Byl začleněn do prvního ze čtyř dílčích hlasování a byl zamítnut.
László Surján
Pane předsedající, ne: podle hlasovací listiny bez ústního pozměňovacího návrhu jsme hlasovali o první části pozměňovacího návrhu skupiny PSE, který byl zamítnut. Kromě původního pozměňovacího návrhu skupiny PSE předložil pan Swoboda vložení slova "zdroje". Nejsem ani pro, ani proti. Nestěžuji si, pokud si nestěžuje skupina PSE. Chtěl bych jen vyjasnit, že se podle mých znalostí slovo "zdroje" v textu nenalézá.
Předsedající
Tak je to správně.
László Surján
Pane předsedající, takže bychom měli hlasovat, zdali to chceme, či nikoliv.
Předsedající
Ne. Ptal jsem se, jsou-li nějaké námitky k ústnímu pozměňovacímu návrhu. Žádné nebyly, takže se pak stal součástí pozměňovacího návrhu, o němž se hlasovalo v prvním jmenovitém hlasování a který byl zamítnut. Taková je situace.
Před hlasováním o bodu 31:
László Surján
Pane předsedající, bude to velmi jednoduché. Navrhuji nahrazení slova "strach" v původním textu slovem "obavy".